КИЇВСЬКИЙ  АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД 
03110, м. Київ, вул. Солом`янська, 2-а, e-mail: inbox@kia.court.gov.ua

Єдиний унікальний номер справи № 359/3064/21                                 Головуючий у суді першої інстанції - Семенюта О.Ю.
Номер провадження № 22-ц/824/1882/2023                                      Доповідач в суді апеляційної інстанції - Яворський М.А.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
29 березня 2023 року                                                                                         м. Київ
Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:
Головуючого судді: Яворського М.А.,
суддів:                      Кашперської Т.Ц., Фінагеєва В.О.,
за участю секретаря  - Владімірової О.К.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою  ОСОБА_1 на ухвалу Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 05 жовтня 2022 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ в натурі житлового будинку, надвірних будівель та господарських споруд, та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на частину приміщень в житловому будинку, -
ВСТАНОВИВ:
У квітні 2021 року ОСОБА_2 звернулась до суду із позовом до ОСОБА_1 про поділ в натурі житлового будинку, надвірних будівель та господарських споруд та, з урахуванням заяви про часткову зміну предмету позову (а.с. 65-69, т. 1) просила суд:
-  поділити в натурі житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами під АДРЕСА_1 , передавши ОСОБА_2 і визнавши за нею право власності на приміщення житлового будинку: веранда «1-І», площею 8,7 кв.м., кухня «1-1», площею 5,8 кв.м., житлова «1-2», площею 7,7 кв.м., житлова «1-3», площею 12,9 кв.м., житлова «2-4», площею 10,5 кв.м., разом загальною площею 45,6 кв.м., а також господарські споруди будівлі та споруди: веранда «а», убиральня «Г», ганок «а-1», колонка питна «Ж»;
-  в порядку проведення поділу житлового будинку з господарськими будівлями залишити у власності ОСОБА_1 приміщення житлового будинку: передпокій «2-1», площею 12,2 кв.м., кухня «2-2», площею 20,1 кв.м., санвузол «2-3», площею 5,8 кв.м., житлова «2-5», площею 9,3 кв.м., разом загальною площею 47,4 кв.м., а також господарські будівлі та споруди: погріб під частиною будівлі «В», прибудова «а2», сарай «Б», ганок «а3», яма вигрібна «З»;
-  залишити у спільній частковій власності сторін з визначенням частки кожного із співвласників у праві спільної часткової власності на надвірні господарські споруди: колонка питна «Ж», хвіртка №1, огорожа «№2», огорожа «№3», огорожа «№4», ворота «№5»;
-  право спільної часткової власності ОСОБА_2 та ОСОБА_1 на житловий будинок з надвірними господарськими будівлями та спорудами під АДРЕСА_1 , що складається із: житловий будинок «А-1», погріб під частиною будинку «В», веранда «а», прибудова «а2», сарай «Б», убиральня «Г», ганок «а1», ганок «а3», яма вигрібна «З». колонка питна «Ж» - припинити.
У жовтні 2021 року ОСОБА_1 звернулась до суду із зустрічним позовом до ОСОБА_2 та просила суд визнати за нею право приватної власності на прибудову «а2», площею 36,1 кв.м. до будинку АДРЕСА_1 , що складається із передпокою «2-1», площею 12,2 кв.м., частини кухні «2-2», площею 11,86 кв.м., санвузлу «2-3», площею 5,8 кв.м., ганку «а3», побудованих ОСОБА_1 за власні кошти без участі та згоди іншого співвласника у 2007 році. Вирішити питання розподілу судових витрат.
В подальшому у серпні 2021 року представник ОСОБА_2 - адвокат Ковальчук С.М. звернувся до суду із клопотанням про призначення судової будівельно-технічної експертизи (а.с.73-75), яку мотивував тим, що допустимим доказами, які підтверджують обставини, які мають істотне значення для справи щодо визначення технічної можливості розподілу об`єктів нерухомого майна та їх варіанти розподілу; виділення відокремленої частини житлового будинку, надвірних господарських будівель і споруд кожній із сторін, яка б відповідала розмірам їх ідеальних часток у праві спільної власності на майно; зміни часток і присудження грошової компенсації учаснику спільної власності, частка якого зменшилась, у випадку відхилення від розміру ідеальних часток; проведення робіт з переобладнання та перепланування житлового будинку, - відповідно до ст. 102, 103 ЦПК України, може бути лише висновок експерта з проведеними дослідженнями, оскільки встановлення таких обставин потребують спеціальних знань. 
Відтак, просив суд поставити на вирішення експертам наступні питання:
- яка дійсна вартість житлового будинку, надвірних будівель та господарських споруд під АДРЕСА_2 на час проведення експертизи?
- які варіанти поділу житлового будинку, надвірних будівель та господарських споруд під АДРЕСА_2 , можливо визначити відповідно до часток співвласників ОСОБА_2 та ОСОБА_1 .?
- якщо неможливо здійснити поділ житлового будинку, надвірних будівель та господарських споруд під АДРЕСА_2 , з дотриманням розміру часток, що належать ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , вказати, які існують інші варіанти поділу без дотримання їх розміру (його збільшення чи зменшення), із зазначенням розміру грошової компенсації співвласнику, частка якого в натурі після поділу зменшиться, з підготуванням пропозиції щодо переобладнання житлового будинку?
Крім того, представник відповідача ОСОБА_1 - адвокат Спаський А.Ю. надав перелік питань для призначення експертизи (а.с. 65, т. 2).
Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 05 жовтня 2022 року клопотання представника позивача ОСОБА_3 про призначення судової будівельно-технічної експертизи задоволено. Призначено судову будівельно-технічну експертизу та поставлено перед експертом такі питання:
1.1. яка дійсна вартість домоволодіння по АДРЕСА_1 , що складається з таких приміщень житлового будинку: веранди 1-І площею 8,7 кв.м., кухні 1-1 площею 5,8 кв.м., житлової кімнати 1-2 площею 7,7 кв.м., житлової кімнати 1-3 площею 12,9 кв.м., передпокою 2-1 площею 12.2 кв.м., кухні 2-2 площею 20,1 кв.м., санвузла 2-3 площею 5,8 кв.м., житлової кімнати 2-4 площею 10,5 кв. м., житлової кімнати 2-5 площею 9,3 кв.м.; а також таких надвірних будівель та господарських споруд: погребу під частиною будівлі «В», сараю «Б», убиральні «Г», ганку «а-1», ганку «а3», колонки питної «Ж», ями вигрібної «З», огорожі №, хвіртки № 1, огорожі №2, огорожі №3, огорожі №4, воріт №5?
1.2. які існують варіанти поділу домоволодіння по АДРЕСА_1 , що складається з перелічених приміщень житлового будинку, надвірних будівель та господарських споруд, з дотриманням рівності часток, що належать  ОСОБА_2 та ОСОБА_1 в цьому об`єкті нерухомого майна?
1.3. якщо неможливо здійснити поділ домоволодіння по АДРЕСА_1 , що складається з перелічених приміщень житлового будинку, надвірних будівель та господарських споруд, з дотриманням розміру часток, що належать ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , вказати, які існують інші варіанти поділу домоволодіння без дотримання розміру часток сторін в цьому об`єкті нерухомого майна. В такому випадку в кожному варіанті вказати розмір грошової компенсації, що належить сплатити співвласнику, якому буде виділена частина домоволодіння вартістю меншою, ніж вартість його частки в цьому об`єкті нерухомого майна.
1.4. чи існує варіант поділу домоволодіння по АДРЕСА_1 , що складається з перелічених приміщень житлового будинку, надвірних будівель та господарських споруд з урахуванням порядку користування цим об`єктом нерухомого майна, встановленого на підставі договору конкретного користування, укладеного 21 травня 2015 року між ОСОБА_4 та ОСОБА_1 (а.с.14-15 т.1)? Чи буде збережено рівність часток співвласників в домоволодінні у випадку його поділу за варіантом, визначеним з урахуванням встановленого порядку користування цим об`єктом нерухомого майна? В такому випадку вказати розмір грошової компенсації, що належить сплатити співвласнику, якому буде виділена частина домоволодіння вартістю меншою, ніж вартість його частки в цьому об`єкті нерухомого майна.
2.1. яка дійсна вартість частини житлового будинку по АДРЕСА_1 , що складається з приміщень передпокою 2-1 площею 12.2 кв.м., частини кухні 2-2 площею 11,86 кв.м. та санвузла 2-3 площею 5,8 кв.м., а також надвірної будівлі - ганку «а3»?
2.2. чи існує технічна можливість поділу кухні 2-2 площею 20,1 кв.м. на два ізольовані приміщення площами 11,86 кв.м. та 8,24 кв.м.?
2.3. чи існує технічна можливість відокремлення приміщень передпокою 2-1 площею 12.2 кв.м., частини кухні 2-2 площею 11,86 кв.м. та санвузла 2-3 площею 5,8 кв.м., а також надвірної будівлі - ганку «а3» від домоволодіння по АДРЕСА_1 , що складається з таких приміщень житлового будинку: веранди 1-І площею 8,7 кв.м., кухні 1-1 площею 5,8 кв.м., житлової кімнати 1-2 площею 7,7 кв.м., житлової кімнати 1-3 площею 12,9 кв.м., передпокою 2-1 площею 12.2 кв.м., частини кухні 2-2 площею 8,24 кв.м., житлової кімнати 2-4 площею 10,5 кв.м., житлової кімнати 2-5 площею 9,3 кв.м.; а також таких надвірних будівель та господарських споруд: погребу під частиною будівлі «В», сараю «Б», убиральні «Г», ганку «а-1», колонки питної «Ж», ями вигрібної «З», огорожі №, хвіртки № 1, огорожі №2, огорожі №3, огорожі №4, воріт №5?
3.1. яка дійсна вартість домоволодіння по АДРЕСА_1 , що складається з таких приміщень житлового будинку: веранди 1-І площею 8,7 кв.м., кухні 1-1 площею 5,8 кв.м., житлової кімнати 1-2 площею 7,7 кв.м., житлової кімнати 1-3 площею 12,9 кв.м., передпокою 2-1 площею 12.2 кв.м., частини кухні 2-2 площею 8,24 кв.м., житлової кімнати 2-4 площею 10,5 кв.м., житлової кімнати 2-5 площею 9,3 кв.м.; а також таких надвірних будівель та господарських споруд: погребу під частиною будівлі «В», сараю «Б», убиральні «Г», ганку «а-1», колонки питної «Ж», ями вигрібної «З», огорожі №, хвіртки № 1, огорожі №2, огорожі №3, огорожі №4, воріт №5?
3.2. які існують варіанти поділу домоволодіння по АДРЕСА_1 , що складається з перелічених приміщень житлового будинку, надвірних будівель та господарських споруд, з дотриманням рівності часток, що належать  ОСОБА_2 та ОСОБА_1 в цьому об`єкті нерухомого майна?
3.3. якщо неможливо здійснити поділ домоволодіння по АДРЕСА_1 , що складається з перелічених приміщень житлового будинку, надвірних будівель та господарських споруд, з дотриманням розміру часток, що належать ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , вказати, які існують інші варіанти поділу домоволодіння без дотримання розміру часток сторін в цьому об`єкті нерухомого майна. В такому випадку в кожному варіанті вказати розмір грошової компенсації, що належить сплатити співвласнику, якому буде виділена частина домоволодіння вартістю меншою, ніж вартість його частки в цьому об`єкті нерухомого майна.
Проведення судової будівельно-технічної експертизи доручено експертам Незалежного інституту судових експертиз.
Попереджено експерта про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок, а також за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків.
Витрати на проведення судової будівельно-технічної експертизи покладено на обох сторін у такій пропорції: на ОСОБА_2 покласти витрати у розмірі 1/3 частини вартості експертизи, на ОСОБА_1 - витрати у розмірі 2/3 частини вартості експертизи.
Зобов`язано ОСОБА_2 та ОСОБА_1 за першою вимогою експерта забезпечити доступ до домоволодіння та надати документи, необхідні для проведення судової будівельно-технічної експертизи.
Провадження у цивільній справі за первісним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ в натурі житлового будинку, надвірних будівель та господарських споруд; за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на частину приміщень в житловому будинку зупинено на час проведення судової будівельно-технічної експертизи.
Не погоджуючись із вказаним судовим рішенням, відповідач у справі   ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, відповідно до якої вказує, що сторонами під час судового засідання було погоджено перелік запитань, а саме питання 1.1., 1.2, 1.3, 1.4, 3.1, 3.2, 3.3 та погоджено, що витрати на проведення експертизи будуть розподілені наступним чином: питання 1.1, 1.2, 1.3 оплачуються позивачем, а питання 1.4, 3.1, 3.2, 3.3 оплачуються відповідачем. Проте, в оскаржуваній ухвалі судом було додано блок запитань 2., та розподілено оплату за проведення експертизи на обох сторін, на ОСОБА_1 1/3 вартості експертизи, на ОСОБА_2 2/3 вартості проведення експертизи.
Апелянт вважає такий розподіл витрат на проведення експертизи таким, що не відповідає обставинам справи та таким, що ухвалений з порушенням норм процесуального права.
Наголошує, що такий порядок оплати ставить сторін в залежність одна від одної, оскільки в разі відсутності оплати однією із сторін частини вартості експертизи, вона не буде проведена взагалі.
Разом з тим, вважає, що питання 2.3, яке визначено судом самостійно не має відношення до справи, адже сторонами не ставиться питання щодо відокремлення вказаних приміщень.
Враховуючи викладене, апелянт просить змінити оскаржувану ухвалу, а саме: виключити з переліку запитань судової будівельно-технічної експертизи запитання 2.3 чи існує технічна можливість відокремлення приміщень передпокою 2-1 площею 12.2 кв.м., частини кухні 2-2 площею 11,86 кв.м. та санвузла 2-3 площею 5,8 кв.м., а також надвірної будівлі - ганку «а3» від домоволодіння по АДРЕСА_1 , що складається з таких приміщень житлового будинку: веранди 1-І площею 8,7 кв.м., кухні 1-1 площею 5,8 кв.м., житлової кімнати 1-2 площею 7,7 кв.м., житлової кімнати 1-3 площею 12,9 кв.м., передпокою 2-1 площею 12.2 кв.м., частини кухні 2-2 площею 8,24 кв.м., житлової кімнати 2-4 площею 10,5 кв.м., житлової кімнати 2-5 площею 9,3 кв.м.; а також таких надвірних будівель та господарських споруд: погребу під частиною будівлі «В», сараю «Б», убиральні «Г», ганку «а-1», колонки питної «Ж», ями вигрібної «З», огорожі №, хвіртки № 1, огорожі №2, огорожі №3, огорожі №4, воріт №5?
Розподіл витрат на проведення експертизи щодо питань 1.4, 3.1, 3.2, 3.3 покласти на ОСОБА_1 , щодо питань 1.1, 1.2, 1.3, 2.1, 2.2 покласти на ОСОБА_2 , в іншій частині ухвалу залишити без змін.
Відзив на апеляційну скаргу на адресу апеляційного суду не надходив.
При апеляційному  розгляді справи представник відповідача у справі ОСОБА_1  - адвокат Спаський А.Ю. підтримав доводи, викладені в апеляційній скарзі, та просив її задовольнити, ухвалу суду першої інстанції змінити  з підстав, викладених в апеляційній скарзі. 
Представник позивача   ОСОБА_2 , адвокат Ковальчук С.М., будучи  належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справи (а.с.100-101,  т.2) до суду апеляційної інстанції не з`явився.  
У відповідності до вимог ст. 130, 372 ЦПК України неявка сторін або інших осіб, які беруть участь у справі, належним чином повідомлених про час і місце розгляду справи, не перешкоджає розглядові справи, а тому колегія суддів вважає можливим слухати справу у відсутність представника позивача, який був належним чином повідомлений про розгляд справи.
Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення представника відповідача у справі Спаського А.Ю., дослідивши матеріали справи, з`ясувавши обставини справи та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Так, суд першої інстанції, призначаючи у вказаній справі судову будівельно-технічну експертизу мотивував свою ухвалу тим, що обставини, які представник позивача ОСОБА_3 прагне з`ясувати в результаті проведення судової будівельно-технічної експертизи, мають істотне значення для правильного вирішення спору. Перевірка цих обставин потребує спеціальних знань. В матеріалах цивільної справи відсутній висновок експерта з приводу варіантів поділу в натурі домоволодіння по АДРЕСА_1 .
Проводячи розподіл витрат за проведення вказаної експертизи між сторонами у пропорції 2/3 на ОСОБА_1 та 1/3 частину вартості на ОСОБА_2 суд врахував  кількість питань, які сторони поставили експерту для вирішення.   
Апеляційний суд погоджується із висновками суду першої інстанції виходячи з наступного.
Згідно ч.ч.1, 2, 5 ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Зазначеним вимогам закону ухвала  суду першої інстанції про  призначення у справі судової будівельно-технічної експертизи відповідає з огляду на наступне.
За приписами положень статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. До основних засад (принципів) цивільного судочинства належать, зокрема змагальність сторін та диспозитивність.
Відповідно до ч. ч. 1-3 ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог чи заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом.
Пунктами 2, 3 ч. 1 ст. 43 ЦПК України передбачено право учасників справи подавати докази та брати участь у їх дослідженні, подавати заяви та клопотання.
Згідно з положеннями ст. 76, ч. ч. 1, 5, 6 ст. 81 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.
Кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Пунктом  4 частини 5 статті 12 ЦПК України  визначено, що суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом;
Як визначено у ст. 1 Закону України «Про судову експертизу», судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває упровадженні, зокрема, суду.
Згідно вимог ч.1 ст.103 ЦПК України, суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.
Відповідно до ч.1 ст.104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.
Положеннями частини п`ятої статті 104 ЦПК України встановлено, що в ухвалі про призначення експертизи суд попереджає експерта про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків.
Згідно з нормами ст.ст. 102, 106 ЦПК України, а також положень постанови Пленуму Верховного Суду України № 8 від 30 травня 1997 року «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах» висновок експерта є доказом в цивільному процесі. Він не має наперед встановленої сили та переваги над іншими джерелами доказів, підлягає перевірці й оцінці за внутрішнім переконанням суду, яке має ґрунтуватися на всебічному, повному й об`єктивному розгляді всіх обставин справи у сукупності.
В п.17 Постанови Пленуму Верховного Суду України №5 від 12 червня 2009 року «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства, що регулюють провадження у справі до судового розгляду» роз`яснено, що для з`ясування обставин, що мають значення для справи і потребують спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки, ремесла тощо, суд за заявою осіб, які беруть участь у справі, призначає експертизу, коли необхідність експертного висновку випливає з обставин справи і поданих доказів. При вирішенні питання про призначення експертизи суди повинні керуватися статтями 143 - 150 ЦПК України, Законом України від 25 лютого 1994 року N 4038-XII («Про судову експертизу», Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженою наказом Міністерства юстиції України від 8 жовтня 1998 року N 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 30 грудня 2004 року N 144/5), та враховувати роз`яснення, дані в постанові Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 1997 року № 8 «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах» (зі змінами, внесеними постановою від 25 травня 1998 року № 15) з урахуванням особливостей правового регулювання захисту конкретних суб`єктивних прав.
Статтею 104 ЦПК України встановлені вимоги до змісту ухвали про призначення експертизи, згідно яких в ухвалі про призначення експертизи суд зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.
Окрім того, відповідно до п. 3.3 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, у документі про призначення експертизи (залучення експерта) зазначаються такі дані: місце й дата винесення постанови чи ухвали; посада, звання та прізвище особи, що призначила експертизу (залучила експерта); назва суду; назва справи та її номер; обставини справи, які мають значення для проведення експертизи; підстави для призначення експертизи; прізвище експерта або назва експертної установи, експертам якої доручається проведення експертизи; питання, які виносяться на вирішення експертові; перелік об`єктів, що підлягають дослідженню (у тому числі порівняльних зразків та інших матеріалів, направлених експертові, або посилання на такі переліки, що містяться в матеріалах справи); інші дані, які мають значення для проведення експертизи.
Судова експертиза повинна призначатися лише для встановлення даних, які входять в предмет доказування у справі, і не може стосуватися тлумачення і застосування правових норм.
Як вбачається із матеріалів справи предметом спору між сторонами у вказаній справі є поділ житлового будинку АДРЕСА_1   між його співвласника ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , частки яких становлять по частині.
З метою визначення технічної можливості  поділу вказаного житлового будинку представником позивача у справі було подано клопотання про призначення у вказаній справі  судової будівельно-технічної експертизи.
Суд першої інстанції задовольняючи вказане клопотання обґрунтовано дійшов висновку, що для визначення технічної можливості поділу вказаного житлового будинку  між його співвласниками потрібні спеціальні знання в галузі архітектури та будівництва та обґрунтовано призначив експертизу. 
Колегія суддів вважає, що судом першої інстанції обґрунтовано  визначено на розгляд експерта запитання 2.3 - чи існує технічна можливість відокремлення приміщень передпокою 2-1 площею 12.2 кв.м., частини кухні 2-2 площею 11,86 кв.м. та санвузла 2-3 площею 5,8 кв.м., а також надвірної будівлі - ганку «а3» від домоволодіння по АДРЕСА_1 , що складається з таких приміщень житлового будинку: веранди 1-І площею 8,7 кв.м., кухні 1-1 площею 5,8 кв.м., житлової кімнати 1-2 площею 7,7 кв.м., житлової кімнати 1-3 площею 12,9 кв.м., передпокою 2-1 площею 12.2 кв.м., частини кухні 2-2 площею 8,24 кв.м., житлової кімнати 2-4 площею 10,5 кв.м., житлової кімнати 2-5 площею 9,3 кв.м.; а також таких надвірних будівель та господарських споруд: погребу під частиною будівлі «В», сараю «Б», убиральні «Г», ганку «а-1», колонки питної «Ж», ями вигрібної «З», огорожі №, хвіртки № 1, огорожі №2, огорожі №3, огорожі №4, воріт №5, оскільки як вбачається із вимог зустрічної позовної заяви ОСОБА_1   вона просить при поділі  вказаного будинку  виділити їй приміщення кухні «2-2» не загальною площею 20,1 кв.м., як зазначено на поверховому плані будинку, а лише частину цього приміщення площею 11,86 кв.м., що є неможливо без  висновку спеціаліста, оскільки  про технічну можливість вказаного поділу даного  приміщення на два окремих 11,86 кв.м та 8,24 кв.м. необхідні спеціальні знання в галузі будівництва та архітектури.   
З врахуванням вказаного доводи апелянта щодо неправомірності включення судом до ухвали про призначення судової будівельно-технічної експертизи питання 2.3 є необґрунтованими та не тягнуть за собою скасування вказаної ухвали.  
Перевіряючи доводи апелянта про розподіл між сторонами порядку оплати вартості призначеної експертизи колегія суддів враховує наступне.
Частина 4 ст. 139 ЦПК України передбачає, що суми, що підлягають виплаті залученому судом експерту, сплачуються особою, на яку суд поклав такий обов`язок.
У п. 20 Постанови Пленуму Верховного Суду України №8 від 30 травня 1997 року «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах»визначено, що оплата експертизи в цивільній справі провадиться за рахунок сторони, яка порушила відповідне клопотання. Якщо експертиза призначається за клопотанням обох сторін або з ініціативи суду, кошти на її оплату вносяться обома сторонами порівну. У разі незгоди сторони (сторін) оплатити вартість експертизи суд розглядає справу на підставі наявних доказів.
Крім цього, колегія суддів звертає увагу, що після закінчення розгляду справи витрати, пов`язані з проведенням судової експертизи, підлягають розподілу судом на загальних підставах, визначених статтею 141 ЦПК України.
Враховуючи, що при призначенні судом експертизи у вказаній справі  питання на вирішення експерта були подані в тому числі і представником відповідача у справі Спаського А.Ю. ( а.с. 65 т.2), тому суд першої інстанції обґрунтовано поклав на відповідачку обов`язок сплати частини витрат на проведення вказаної експертизи.  
Відповідно ст. 375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Враховуючи наведене, колегія суддів вважає, що ухвала Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 05 жовтня 2022 року постановлена з дотриманням норм процесуального законодавства, а доводи викладені в апеляційній скарзі не спростовують висновків викладених в даній ухвалі, тому апеляційна скарга задоволенню не підлягає.
 Керуючись ст.ст.367, 368, 374, 375, 381-384 ЦПК України, апеляційний суд, 
ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу  ОСОБА_1 залишити без задоволення.
Ухвалу Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 05 жовтня 2022 року залишити без змін. 
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає.
Повний текст постанови виготовлено 30 березня 2023 року. 
 
Головуючий суддя :                                                                      М.А.Яворський  
          Судді:                                                                                              Т.Ц.Кашперська                                                                                                          В.О.Фінагеєв