П О С Т А Н О В А 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа №  640/3257/19                     Головуючий суддя 1-ої інстанції - Горовенко Анна Василівна                                                               Суддя-доповідач -  Кузьмишин В.М.   
06 лютого 2023 року                                                                                           м. Вінниця
Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
головуючого судді:  Кузьмишина В.М. 
суддів:  Ватаманюка Р.В.  Сушка О.О. , 

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Державної авіаційної служби України на ухвалу Житомирського окружного адміністративного суду від 06 вересня 2022 року у справі за адміністративним позовом Державної авіаційної служби України до товариства з обмеженою відповідальністю "Янеір" ЛТД про стягнення заборгованості, 
В С Т А Н О В И В :
          Державна авіаційна служба України звернулася з позовом до Житомирського окружного адміністративного суду, в якому просила суд стягнути з товариства з обмеженою відповідальністю “ЯнЕір” ЛТД на користь Державної авіаційної служби України заборгованість зі сплати державних зборів до Державного спеціалізованого фонду фінансування загальнодержавних витрат на авіаційну діяльність та участь України у міжнародних авіаційних організаціях у сумі розміром 4 365 871,51грн.
          Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 06 вересня 2022 року визнано неповажними підстави, вказані Державною авіаційною службою України у заяві від 15 липня 2022 року про поновлення строку звернення до адміністративного суду з позовом до ТОВ "ЯнЕір" ЛТД про стягнення заборгованості; залишено без розгляду позов Державної авіаційної служби України в частині вимог про стягнення з ТОВ "ЯнЕір" ЛТД заборгованості зі сплати державних зборів за перевезення пасажирів та багажу на підставі рахунку-фактури від 21.09.2018 №984.
          Не погоджуючись з судовим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу суду першої інстанції та направити справу для продовження розгляду по суті.
          Апеляційні вимоги, мотивовані тим, що суд першої, при вирішенні питання про залишення позову без розгляду порушено норми процесуального права.
          Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства, колегія суддів вважає за необхідне звернути увагу на наступне.
          Кожна особа має право в порядку, встановленому КАС України, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси (стаття 5 цього Кодексу).
          Статтею 118 КАС України визначено, що процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом. Процесуальні строки визначаються днями, місяцями і роками, а також можуть визначатися вказівкою на подію, яка повинна неминуче настати.
          За змістом статті 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.
          Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), стосовно якої пропущено строк.
          Пропуск строку, встановленого законом або судом учаснику справи для подання доказів, інших матеріалів чи вчинення певних дій, не звільняє такого учасника від обов`язку вчинити відповідну процесуальну дію.
          Відповідно до ч.1 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
          Згідно з ч.2 ст.122 КАС України для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень.
          Наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду визначені у статті 123 КАС України, відповідно до якої у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.
          Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.
          Якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.
          Якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.
          Відповідно до частини шостої статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.
          Частиною першою статті 169 КАС України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
          Згідно із пунктами 3, 5 частини першої статті 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).
          Відповідно до пункту 8 частини першої статті 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо є підстави, визначені частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.
          Таким чином, право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.
          В даному випадку, для визначення тримісячного строку звернення позивача з цим позовом, необхідно встановити день виникнення підстав, які дають позивачу право на пред`явлення визначених законом вимог.
          Перелік, розмір та порядок сплати державних зборів, які справляються із суб`єктів авіаційної діяльності, порядок використання коштів Державного спеціалізованого фонду фінансування загальнодержавних витрат на авіаційну діяльність та участь України у міжнародних авіаційних організаціях регламентовано Положенням про Державний спеціалізований фонд фінансування загальнодержавних витрат на авіаційну діяльність та участь України у міжнародних авіаційних організаціях, затвердженим КМУ 28.09.1993 №819 у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 21.11.2018 №1101.
          Державні збори, які справляються Державіаслужбою із суб`єктів авіаційної діяльності (далі - державні збори) в установленому цим Положенням порядку, зараховуються до Фонду (пункт 3 Положення).
          Пунктом 8 Положення визначено, що розрахунок державних зборів здійснює Державіаслужба. За результатами розрахунку державних зборів суб`єкту авіаційної діяльності оформляється відповідний рахунок-фактура на сплату державного збору.
          Платником рахунка-фактури на сплату державних зборів, визначених пунктами 25 та 26 додатка, є авіаперевізник, який виконував повітряні перевезення.
          Пунктом 10 Положення передбачено, що розрахунок державних зборів, визначених пунктом 4 цього Положення, проводиться щомісяця на підставі інформації провайдера аеронавігаційного обслуговування про плату, одержану за надані аеронавігаційні послуги. Провайдер аеронавігаційного обслуговування подає щомісяця до 20 числа наступного періоду Державіаслужбі інформацію про плату, одержану за надані аеронавігаційні послуги. Державні збори сплачуються провайдером аеронавігаційного обслуговування протягом 30 днів з дати оформлення відповідного рахунка-фактури, якою є наступний робочий день, що настає за датою надходження до Державіаслужби звіту провайдера аеронавігаційного обслуговування про плату, одержану за надані аеронавігаційні послуги.
          Державні збори, не сплачені протягом 30 днів з дати оформлення рахунка-фактури, наданого для їх сплати, вважаються простроченою заборгованістю перед Фондом. Рахунок-фактура на сплату державних зборів надсилається провайдеру аеронавігаційного обслуговування факсимільним зв`язком або електронною поштою в день оформлення, а протягом двох робочих днів - поштою (рекомендованим листом).
          З огляду на вказані вище правові норми колегія суддів вважає обґрунтованими висновки суду першої інстанції, що державні збори сплачуються провайдером аеронавігаційного обслуговування протягом 30 днів з дати оформлення відповідного рахунка-фактури, який є наступний робочий день, що настає за датою надходження до Державіаслужби звіту провайдера аеронавігаційного обслуговування про плату, одержану за надані аеронавігаційні послуги. Держані збори, не сплачені протягом 30 днів з дати оформлення рахунка-фактури, наданого для їх сплати, вважаються простроченою заборгованістю перед Фондом.
          Позовна заява була зареєстрована в суді першої інстанції 25 лютого 2019 року.
          Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 20 листопада 2020 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі. В цій ухвалі питання поновлення строку звернення до адміністративного суду не вирішувалося.
          Від представника відповідача надійшло клопотання про залишення позову без розгляду у зв`язку з пропуском позивачем строку звернення до суду. 
          Відповідачем зазначено, що позивачем пропущено строк звернення до суду, а тому, з урахуванням норм пункту 8 частини першої статті 240 КАС України, відповідач просив залишити позов без розгляду.
          Згідно з ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 07.07.2022 позовну заяву залишено без руху та встановлено позивачу строк для усунення її недоліків шляхом подання до суду заяви про поновлення строку звернення до суду в частині позовних вимог про стягнення з ТОВ "ЯнЕір" ЛТД заборгованості зі сплати державних зборів за перевезення пасажирів та багажу на підставі рахунку-фактури від 21.09.2018 №984 та доказів поважності причин пропуску строку звернення до суду, з урахуванням висновків суду.
          На виконання вимог ухвали суду про залишення позовної заяви без руху позивачем подано до суду заяву від 15.07.2022 за вх.№32905/22 про поновлення строку звернення до суду.
          В обґрунтування поважності причин пропуску строку звернення до суду з позовом про стягнення заборгованості з відповідача за серпень 2018 року позивач вказує, що до подання позовної заяви Державіаслужба звернулась до ТОВ “ЯнЕір” ЛТД із листом від 02.11.2018 №1.15-13601-18 щодо необхідності сплати простроченої заборгованості у сумі розміром 1825928,46 грн. за серпень 2018 року по рахунку-фактурі від 21.09.2018 №984. Вказаний лист відповідачем отримано 14.11.2018.
          Позивач вважає, що днем, коли у Державіаслужби виникли підстави для звернення до адміністративного суду є наступний день після спливу 30 днів з моменту  реєстрації листа Державіаслужби  відповідачем, тобто з 15.12.2018.
          Саме тому, на думку Державіаслужби, звернення до Окружного адміністративного суду міста Києва 21.02.2019 з позовною заявою про стягнення заборгованості з відповідача за період з серпня по жовтень 2018 року здійснено в межах строку, встановленого положеннями Кодексу адміністративного судочинства України.
          Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 06 вересня 2022 року визнано  неповажними підстави, вказані Державною авіаційною службою України у заяві від 15 липня 2022 року про поновлення строку звернення до адміністративного суду з позовом до ТОВ "ЯнЕір" ЛТД про стягнення заборгованості; залишено без розгляду позов Державної авіаційної служби України в частині вимог про стягнення з ТОВ "ЯнЕір" ЛТД заборгованості зі сплати державних зборів за перевезення пасажирів та багажу на підставі рахунку-фактури від 21.09.2018 №984.
          Постановляючи оспорювану ухвалу суд першої інстанції дійшов висновку, що позивач пропустив строк звернення до суду, зазначивши, що він не надав належних та допустимих доказів наявності поважних причин пропуску строку звернення до суду, та адміністративний позов в частині сплати простроченої заборгованості у сумі розміром 1825928,46 грн. за серпень 2018 року по рахунку-фактурі від 21.09.2018 №984 залишив без розгляду.
          Матеріали справи свідчать, що спірним є заборгованість відповідача зі сплати державних зборів до Державного спеціалізованого фонду фінансування загальнодержавних витрат на авіаційну діяльність та участь України у міжнародних авіаційних організаціях у сумі розміром 4365 871,51 грн., які виникли на підставі рахунків-фактур: за серпень 2018 року  від 21.09.2018 №984 на суму 1825928,46 грн; за вересень 2018 року від 22.10.2018 №1112 на суму 1826898,20 грн; за жовтень 2018 року від 19.11.2018 №1226 на суму 1213044,85 грн.
          Таким чином кожний з вказаних рахунків мав бути оплачений у 30-денний строк, з дати оформлення рахунка-фактури. Після закінчення строку для добровільної сплати визначених ними сум, останні набувають статусу заборгованості. 
          Зважаючи на досліджені судом обставини справи, строк звернення до суду з позовними вимогами про стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю “ЯнЕір” ЛТД заборгованості  є: по рахунку-фактурі від 21.09.2018 №984 за серпень 2018 року з 22.10.2018 по 22.01.2019; по рахунку-фактурі від 22.10.2018 №1112 за вересень 2018 року з 22.11.2018 по 22.02.2019; по рахунку-фактурі від 19.11.2018 №1226 за жовтень 2018 року з 20.12.2018 по 20.03.2019.
          В свою чергу, сторонами не заперечується, що Державна авіаційна служба України до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "ЯнЕір" ЛТД про стягнення заборгованості звернулась лише 21 лютого 2019 року.
          У Рішенні Європейського суду з прав людини від 20.10.2011 у справі "Рисовський проти України" суд підкреслив особливу важливість принципу належного урядування. Він передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб (Беєлер проти Італії, Онер`їлдіз проти Туреччини, Megadat.com S.r.l. проти Молдови, Москаль проти Польщі).
          Зокрема, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси. Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків.
          Отже, законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.
          Позивач не позбавлений можливості звернутися до суду з цим позовом, надавши заяву про поновлення строку звернення до суду з обгрунтуванням поважності причин його пропуску.
          Враховуючи вищевикладене, суд першої інстанції прийшов до правильного висновку про пропущення позивачем строку звернення до суду з цим позовом та залишив позовну заяву без розгляду.
          Статтею 316 КАС України визначено, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
          Оскільки судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи, судове рішення ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права, тому доводи апеляційної скарги є неприйнятними та такими, що не спростовують висновки суду першої інстанції.
На підставі викладеного апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції - без змін.
Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд 
П О С Т А Н О В И В :
апеляційну скаргу Державної авіаційної служби України залишити без задоволення, а ухвалу Житомирського окружного адміністративного суду від 06 вересня 2022 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили в порядку та в строки, передбачені ст. 325 КАС України. 
          
Головуючий	 	 	Кузьмишин В.М.	
 	 	 	 	
Судді	 	    	Ватаманюк Р.В.    Сушко О.О.