справа №991/109/23
провадження №1-кс/991/112/23

ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД 
У Х В А Л А
«10» січня 2023 року                                                                 м. Київ
Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду  ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання  ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність керівника Спеціалізованої антикорупційної прокуратури, стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, 
ВСТАНОВИВ:
До Вищого антикорупційного суду надійшла скарга ОСОБА_3 на бездіяльність керівника Спеціалізованої антикорупційної прокуратури, стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.
Обставини, якими обґрунтована скарга.
Скарга ОСОБА_3 обґрунтована тим, що 04 січня 2023 року ним до САП направлено повідомлення про обставини, що можуть свідчити про прийняття пропозиції, обіцянки або одержання неправомірної вигоди правоохоронцями, суддями та високопосадовцями, незаконне збагачення, а також пропозицію, обіцянку або надання неправомірної вигоди службовій особі, зловживання владою або службовим становищем, що спричинило тяжкі наслідки, відомості про що, в порушення, на думу заявника, закону, не внесене в ЄРДР. 
Позиція сторін у судовому засіданні.
ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, у своїй скарзі просив здійснити розгляд за його відсутності. Враховуючи положення ст. 26 КПК України, відповідно до яких сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачені цим Кодексом, слідчий суддя вважає за можливе розглянути скаргу за відсутності заявника.
Представник САП в судове засідання не з`явився, на електронну пошту надійшов лист, в якому зазначено, що за результатами розгляду заяви ОСОБА_3 від 04 січня 2023 року її копію 10 січня 2023 року направлено до НАБУ для розгляду та прийняття відповідних рішень. Керуючись положеннями ч. 3 ст. 306 КПК України, слідчий суддя вважає за можливе розглянути скаргу за відсутності представника особи, бездіяльність якої оскаржується, оскільки це не є перешкодою для розгляду відповідної скарги.
Встановлені обставини, мотиви і оцінка слідчого судді.
Дослідивши матеріали скарги з додатками, слідчий суддя зазначає про наступне.
Слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень КПК України, при цьому сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, що визначені КПК України (ст. 26 КПК України).
Відповідно до ч. 1 ст. 24 КПК України, кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності слідчого (детектива) в порядку, передбаченому цим Кодексом.
На досудовому провадженні може бути оскаржена, зокрема, бездіяльність слідчого, прокурора яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення (п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України).
За змістом ст. 214 КПК України, слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальне правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається. 
Виходячи з аналізу кримінального процесуального законодавства, слідчий суддя приходить до висновку, що слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР. 
Тобто, стадія ініціювання кримінального провадження є важливою для виконання його завдань, зазначених в ст. 2 КПК України, і покликана з одного боку забезпечити оперативне реагування на кожне повідомлення про злочин, що є гарантією швидкого та повного його розкриття, притягнення винних до відповідальності, а з іншого - виключити незаконне і необґрунтоване залучення осіб в сферу впливу кримінального процесу, а також марне витрачання сил і засобів правоохоронних органів. Правове регулювання механізму кримінально-процесуальної діяльності не повинно давати можливість окремим особам зловживати своїми правами та використовувати її з метою, що суперечить суспільним потребам, зокрема, задля досягнення власних інтересів. Запобіжниками цьому є, зокрема встановлення кримінальної відповідальності за завідомо неправдиве повідомлення про вчинення кримінального правопорушення (ст. 383 КК України) та фільтр повідомлень про кримінальні правопорушення, що підлягають внесенню до ЄРДР, встановлений нормами самого КПК України.
Із зазначеного вище слідує, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про вчинення кримінального правопорушення. Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про злочин є існування об`єктивних даних, які дійсно свідчать про наявність ознак відповідного злочину. Якщо таких даних немає, то відповідні відомості не можуть вважатися такими, що мають бути обов`язково внесені до ЄРДР.
У своїй заяві про вчинення кримінального правопорушення від 04 січня 2023 року  ОСОБА_3 зазначає, зокрема, що згідно з публікацією в інтернет-виданні «Українська правда» від ІНФОРМАЦІЯ_2 під назвою « ІНФОРМАЦІЯ_1», за звільнення від кримінальної відповідальності Президента України ОСОБА_4 посадовими особами правоохоронних органів і суддів, які мали відношення або могли вплинути на рішення з питань притягнення до відповідальності фігурантів кримінальних справ, пов`язаних з вбивством журналіста ОСОБА_5 , були передані хабарі на дуже велику суму в доларовому еквіваленті, який, на думку заявника, обумовлений наміром перешкоджати розкриттю інших злочинів, вчинених стосовно політичних опонентів ОСОБА_4 , в тому числі вбивство ОСОБА_6 , до якого можуть мати відношення працівники Департаменту оперативної служби МВС України та інші. На думку заявника, хабар могли отримати судді Печерського районного суду, Апеляційного суду м. Києва, Верховного суду, Голови адміністрацій Президента, які мали вплив на процеси призначення суддів, а також працівники МВС, Генеральної прокуратури, а також адвокати, колишній начальник ГУ МВС України в Харківській області. Крім того, заявник зазначає про фальсифікацію матеріалів НСРД та кримінальних проваджень стосовно нього, його батька, сестри, матері, сусідів прокурорами та слідчими, які, на його переконання, намагаються створити фіктивні дані про них, як злочинців, з метою дискредитації і незаконного встановлення психіатричного діагнозу і таким чином створити перешкоди щодо їх участі у кримінальних справах за фактами незаконного спостереження за ними у 2000 році, вбивства ОСОБА_5 , підготовки до вбивства родини заявника, зловживань та хабарництва. Як зазначає заявник, на території м. Харкова до таких злочинів можуть мати відношення начальник ХРУП №3 ГУ НП в Харківській області, керівник Шевченківської окружної прокуратури, керівник Харківської обласної прокуратури, які не приймають заходи реагування на його неодноразові звернення з приводу незаконного втручання в його приватне життя, професійну діяльність, спричинення йому та його родичам шкоди здоров`ю з використанням СТС, внаслідок чого йому і його родині спричинена моральна шкода, компенсацію якої він оцінює не менше 5 000 000 за період 2000-2022 років.
Втім, на думку слідчого судді, викладені у заяві ОСОБА_3 обставини не є такими, що зумовлюють початок досудового розслідування, який в свою чергу розпочинається саме на підставі фактів, які свідчать про вчинення кримінального правопорушення, а як вбачається з самої заяви, у ній не наведено конкретних відомих заявнику відомостей, що можуть свідчити про вчинення кримінальних правопорушень, про які він зазначає у своїй заяві. При цьому, заявник не наводить у заяві будь-яких об`єктивних даних, які б підтверджували зазначене, а лише висуває загальне припущення про можливе вчинення зазначених ним у заяві протиправних дій, ґрунтуючись виключно на суб`єктивному уявленні щодо правомірності таких дій, та власному аналізі і бачені норм законодавства про кримінальну відповідальність.
Вказане, на думку слідчого судді, позбавляє орган досудового розслідування можливості провести перевірку конкретних фактів на предмет наявності/відсутності у діях/бездіяльності особи складу злочину, в той час, як така перевірка на стадії внесення відомостей покликана в тому числі для недопущення перевантаження правоохоронної системи безпідставними та абстрактними повідомленнями про кримінальні правопорушення, що в свою чергу не дозволило б концентрувати зусилля на розслідуванні дійсно суспільно-небезпечних діянь.
Ініціювати процедуру кримінального переслідування та застосувати державний механізм для здійснення досудового розслідування доцільно лише у випадку, коли наявні підстави вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення. Безпідставне відкриття кримінального провадження є недопустимим і може порушувати права конкретних осіб, відносно яких таке провадження ініційоване, та є неефективним з точки зору використання державних ресурсів.
Згідно з правовою позицією, викладеною у рішенні Європейського суду з прав людини (Рішення Суду «Артіко проти Італії» від 13 травня 1980 року), не гарантується захист теоретичних і ілюзорних прав, а гарантується захист прав конкретних та ефективних. 
За наведених обставин, слідчий суддя прийшов до висновку, що підстави для зобов`язання уповноважених осіб Спеціалізованої антикорупційної прокуратури виконати вимоги ст. 214 КПК України та внести до ЄРДР відомості про можливе вчинення кримінального правопорушення за заявою ОСОБА_3 від 04 січня 2023 року, відсутні, а тому в задоволенні таких його вимог слід відмовити. 
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 303-307, 372, 376 КПК України, слідчий суддя,-
ПОСТАНОВИВ :
У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність керівника Спеціалізованої антикорупційної прокуратури, стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення - відмовити.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя                                                                  ОСОБА_1