КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД

 

Справа № 760/15898/22                                                                   Головуючий у І інстанції Букіна О.М.
Провадження № 22-ц/824/322/2023                                           Головуючий у ІІ інстанції Таргоній Д.О.
 
ПОСТАНОВА
Іменем України
 
06 лютого 2023 року Київський апеляційний суд в складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Таргоній Д.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу представника Державної митної служби Київської митниці - Клімова Сергія Георійовича на постанову Солом`янського районного суду м. Києва від 04 листопада 2022 рокупро притягнення 
ОСОБА_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 , 
до адміністративної відповідальності за ст. 472 Митного Кодексу України,
ВСТАНОВИВ:
 
Відповідно до протоколу № 1356/10000/22 про порушення митних правил від 09 червня 2022 року, 07 червня 2022 року в зоні митного контролю Київської митниці на території ДОПП АТ «Укрпошта», (м. Київ, вул. Г.Кірпи,2) під час проведення митного огляду міжнародного поштового відправлення № СV042437931UA, яке пересилалося з України ( ОСОБА_1 , проживає: АДРЕСА_1 НОМЕР_1 ) до ОАЕ (Advansed Aviation Teehnology FZE, 506-11СН06, Промзона, Rac AL Khaiman, +97167413118, PO. Box 327491, UAE) виявлено прилад з маркуванням «БПК-88 серия 34 № 501230824» у комплекті з паспортом.
У митній декларації форми CN23 вміст товару зазначено як «блок питания», що в перекладі на українську мову означає «блок живлення».
Таким чином, громадянином ОСОБА_3 під час відправлення з України до ОАЕ в міжнародному поштовому відправленні № СV042437931UA не задекларовано в митній декларації CN 23 точні та достовірні відомості про товар прилад з маркуванням «БПК-88 серия 34 № 501230824» у комплекті з паспортом, який підлягає обов`язковому декларуванню.
Постановою Солом`янського районного суду м. Києва від 04 листопада 2022 року закрито провадження в справі про притягнення гр. ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 472 МК України у зв`язку із скасуванням акта, який встановлює адміністративну відповідальність.
Не погоджуючись з прийнятим рішенням, представник Державної митної служби Київської митниці - Клімов С.Г. подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати постанову Солом`янського районного суду м. Києва від 04 листопада 2022 року відносно ОСОБА_1 , відправника міжнародного поштового відправлення № СV042437931UA та прийняти нову постанову, якою ОСОБА_1 , відправника міжнародного поштового відправлення № СV042437931UA визнати винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 472 МК України та застосувати до нього відповідне стягнення.
В обґрунтування доводів апеляційної скарги вказує, що суд першої інстанції в оскаржуваній постанові вірно зазначив, що в редакцію ст. 472 МК України внесено зміни виключно в частині суб`єкта адміністративного правопорушення. У той же час, на думку митниці, суд помилково прийшов до висновку про необхідність закриття провадження по справі на підставі п.6 ст. 247 КУпАП у зв`язку із скасуванням акта, який встановлює таку адміністративну відповідальність.
На думку митниці, суд встановивши наявність протиправної дії ОСОБА_1 у виді недекларування товарів за встановленим порядком повинен був застосувати санкцію ч.2 ст. 471 МК України, оскільки її покарання більш м`яке, ані ж було встановлено ст. 472 МК України.
Звертає увагу, що суд першої інстанції своїм рішенням звільнив від відповідальності особу, яка порушила встановлений порядок переміщення товарів через митний кордон України. В той же час в матеріалах справи наявні докази що встановлюють факт скоєння порушення митних правил, проте рішення щодо накладення стягнення за його вчинення, залишилось поза увагою суду першої інстанції.
У судовому засіданні представник Київської митниці Держмитслужби - Клімов С.Г. просив скасувати постанову суду першої інстанції та ухвалити нове судове рішення, ОСОБА_1 , відправника міжнародного поштового відправлення № СV042437931UA визнати винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 472 МК України та застосувати до нього відповідне стягнення.
Заслухавши доповідь судді апеляційного суду щодо змісту оскарженої постанови та доводів, викладених у апеляційній скарзі, вивчивши матеріали адміністративної справи, перевіривши та оцінивши доводи зазначені апелянтом, суд апеляційної інстанції вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з огляду на наступне.
Відповідно до вимог ст. 280 КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Порушення митних правил є адміністративним правопорушенням, яке являє собою протиправні, винні (умисні або з необережності) дії чи бездіяльність, що посягають на встановлений цим Кодексом та іншими актами законодавства України порядок переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, пред`явлення їх митним органам для проведення митного контролю та митного оформлення, а також здійснення операцій з товарами, що перебувають під митним контролем, або контроль за якими покладено на митні органи цим Кодексом чи іншими законами України, і за які цим Кодексом передбачена адміністративна відповідальність.
Згідно з ч. 1 ст. 486 МК України завданнями провадження у справах про порушення митних правил є своєчасне, всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її з дотриманням вимог закону, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню порушень митних правил, та запобігання таким правопорушенням.
Відповідно до ч. 1 ст. 489 МК України посадова особа при розгляді справи про порушення митних правил зобов`язана з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують та/або обтяжують відповідальність, чи є підстави для звільнення особи, що вчинила правопорушення, від адміністративної відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Диспозиція ст. 472 Митного кодексу України на момент складення протоколу визначала склад адміністративного правопорушення як такий, що полягає у недекларуванні товарів, транспортних засобів комерційного призначення, що переміщуються через митний кордон України, тобто не заявлення за встановленою формою точних та достовірних відомостей (наявність, найменування або назва, кількість тощо) про товари, транспортні засоби комерційного призначення, які підлягають обов`язковому декларуванню у разі переміщення через митний кордон України.
Законом України "Про внесення змін до Митного кодексу України щодо адміністративної відповідальності громадян за порушення митних правил" 16 лютого 2022 року № 2058-IX, що набрав чинності 16 червня 2022 року, в абзац перший частини першої статті 472 Митного кодексу України внесено зміни, згідно з якими вказано: "слова "Недекларування товарів, транспортних засобів комерційного призначення" замінити словами "Недекларування товарів (крім тих, що переміщуються через митний кордон України громадянами), транспортних засобів комерційного призначення".
Згідно з ч. 1 ст. 3 МК України при здійсненні митного контролю та митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення, що переміщуються через митний кордон України, застосовуються виключно норми законів України та інших нормативно-правових актів з питань митної справи, чинні на день прийняття митної декларації митним органом України.
У частині 3 цієї статті визначено, що норми законів України, які пом`якшують або скасовують відповідальність особи за порушення митних правил, передбачені цим Кодексом, мають зворотну дію в часі, тобто, їх норми поширюються і на правопорушення, вчинені до прийняття цих законів.
Відповідно до ст. 8 КУпАП особа, яка вчинила адміністративне правопорушення, підлягає відповідальності на підставі закону, що діє під час і за місцем вчинення правопорушення. Закони, які пом`якшують або скасовують відповідальність за адміністративні правопорушення, мають зворотну силу, тобто поширюються і на правопорушення, вчинені до видання цих законів. Закони, які встановлюють або посилюють відповідальність за адміністративні правопорушення, зворотної сили не мають. Провадження в справах про адміністративні правопорушення ведеться на підставі закону, що діє під час і за місцем розгляду справи про правопорушення.
Відповідно до ст. 58 Конституції України закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи.
Згідно рішення Конституційного Суду України №1-рп/99 від 9 лютого 1999 року (справа про зворотну дію в часі законів та інших нормативно-правових актів) Конституція України, закріпивши частиною першою статті 58 положення щодо неприпустимості зворотної дії в часі законів та інших нормативно-правових актів, водночас передбачає їх зворотну дію в часі у випадках, коли вони пом`якшують або скасовують юридичну відповідальність особи, що є загальновизнаним принципом права. Тобто щодо юридичної відповідальності застосовується новий закон чи інший нормативно-правовий акт, що пом`якшує або скасовує відповідальність особи за вчинене правопорушення під час дії нормативно-правового акта, яким визначались поняття правопорушення і відповідальність за нього.
На національному рівні Конституційний Суд України у своєму рішенні від 29 червня 2010 року справа № 17-рп/2010 за конституційним поданням Уповноваженого ВРУ з прав людини зазначив, що «одним із елементів верховенства права є принцип правової визначеності, у якому стверджується, що обмеження основних прав людини та громадянина і втілення цих обмежень на практиці допустиме лише за умови забезпечення передбачуваності застосування правових норм, встановлених такими обмеженнями» (абз. 3 п.п.3.1 п.3), а у рішенні від 22.09.2005 №5-рп/2005 той же Суд вказав, що «із конституційних принципів рівності і справедливості випливає вимога визначеності, ясності і недвозначності правової норми, оскільки інше не може забезпечити її однакове застосування, не виключає необмеженості трактування у правозастосовній практиці і неминуче призводить до сваволі» (абз. 2 п.п.5.4 п.5).
Обґрунтовуючи своє рішення, суд першої інстанції виходив з того, що  ОСОБА_1 не є суб`єктом, що несе відповідальність за адміністративне правопорушення, передбачене ст. 472 МК України, відповідно до абзацу першого частини першої статті 472 із змінами, внесеними згідно із Законом № 2058-IX від 16 лютого 2022 року, стосовно суб`єктного складу правопорушення, а відповідно до п. 6 ст. 247 КпАП України розпочате провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю у разі скасування акта, який встановлює адміністративну відповідальність.
Даний висновок суду першої інстанції відповідає обставинам справи та вимогам чинного законодавства.
З матеріалів справи вбачається, що 09 червня 2022 року стосовно громадянина ОСОБА_1 складено протокол про порушення митних правил №1356/10000/22 за ст. 472 Митного кодексу України, за вчинення дій, що призвели до нез`явлення за встановленою формою в митній декларації точних та достовірних відомостей про товари при переміщенні через митний кордон України
Разом з тим, у редакцію ст. 472 МК України, що набрала чинності, внесені зміни стосовно суб`єктного складу правопорушення.
У новій редакції ст. 472 МК України громадянин не є суб`єктом даного правопорушення, тому, відповідно до положень ч. 2 ст. 3 МК України та ч. 2 ст. 8 КУпАП, чинна редакція ст. 472 МК України не має зворотну силу і суд першої інстанції дійшов правильного висновку щодо закриття провадження у справі.
Відповідно до п. 6 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю в разі скасування акта, який встановлює адміністративну відповідальність.
Таким чином, висновок суду першої інстанції про закриття провадження у справі, у зв`язку із скасуванням акта, який встановлює адміністративну відповідальність, є обґрунтованим та вірним.
Ураховуючи наведене суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що при розгляді цієї справи, судом було повно, всебічно і об`єктивно досліджено дані, що містяться в матеріалах справи, належним чином перевірено обставини викладені у протоколі про порушення митних правил, надано цим обставинам належну правову оцінку та, приймаючи рішення у справі відносно ОСОБА_1 суд першої інстанції дійшов правильного висновку про закриття провадження, у зв`язку із скасуванням акта, який встановлює адміністративну відповідальність.
Неправильного застосування судом першої інстанції норм матеріального права або порушення норм процесуального права при розгляді не допущено.
У зв`язку з вищевикладеним суд апеляційної інстанції вважає, що постанова суду першої інстанції постановлена з дотриманням норм чинного законодавства, висновки суду відповідають встановленим обставинам та не спростовуються доводами апеляційної скарги, а тому, апеляційний суд не вбачає підстав для її скасування.
На підставі викладеного та керуючись ст. 462, 472, 487, 526 МК України, ст. 289, 294  КУпАП, апеляційний суд
 
ПОСТАНОВИВ:
 
Апеляційну скаргу представника Державної митної служби Київської митниці - Клімова Сергія Георійовича залишити без задоволення.
Постанову Солом`янського районного суду м. Києва від 04 листопада 2022 року залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з моменту проголошення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

 
Суддя Київського
апеляційного суду                                             Д.О.Таргоній