ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 544/597/22  Номер провадження 22-ц/814/2074/23	Головуючий у 1-й інстанції Ощинська Ю.О.  Доповідач ап. інст. Пікуль В. П.	

П О С Т А Н О В А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 січня 2023 року 	м. Полтава	

Полтавський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого Пікуля В.П.,
суддів Одринської Т.В., Панченка О.О.,
при секретарі Ряднині І.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою заступника Генерального прокурора в інтересах держави в особі Кабінету Міністрів України, Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України, Полтавської обласної державної адміністрації (Полтавської обласної військової адміністрації), Національного природного парку «Пирятинський» на ухвалу Пирятинського районного суду Полтавської області від 25 серпня 2022 року (повний текст судового рішення складено 30 серпня 2022 року) у справі за позовом заступника Генерального прокурора в інтересах держави в особі Кабінету Міністрів України, Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України, Полтавської обласної державної адміністрації (Полтавської обласної військової адміністрації), Національного природного парку «Пирятинський» до Харківецької сільської ради Лубенського району Полтавської області, Пирятинської міської ради Полтавської області, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , товариства з обмеженою відповідальністю «Заудайське», треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: державний реєстратор відділу державної реєстрації виконавчого комітету Пирятинської міської ради Полтавської області Соловей Людмила Василівна, приватний нотаріус Лубенського районного нотаріального округу Полтавської області Північно-Східного Міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми) Михайліченко Таїсія Миколаївна про повернення земельної ділянки,

В С Т А Н О В И В:

ОПИСОВА ЧАСТИНА
Короткий зміст позовних вимог 
У червні 2022 року заступник Генерального прокурора України звернувся до суду з позовом до Харківської сільської ради Лубенського району Полтавської області, Пирятинської міської ради Полтавської області, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , Товариства з обмеженою відповідальністю «Заудайське» про повернення земельної ділянки. 
12 липня 2022 року від представника відповідача ТОВ «Заудайське» - адвоката Ступніка С.В., надійшло клопотання про призначення судової земельно-технічної експертизи, в обґрунтування якого зазначено, що підставою для задоволення позовних вимог визначено перебування спірної земельної ділянки в статусі земель природно-заповідного фонду станом на час ухвалення відповідних рішень Харківецької сільської ради Пирятинського району Полтавської області. 
При цьому, позивачем на підтвердження вказаного факту надано докази, які викликають сумнів у їх об`єктивності та не дають можливості визначити наявність порушених прав позивача в силу необхідності отримання висновків фахівців, що мають спеціальні знання. За таких умов вирішення спору може бути здійснено із призначенням експертизи, яка призначається судом в рамках статті 103 Цивільного процесуального кодексу України. 
Проведення експертизи представник просить доручити фахівцям Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса Міністерства юстиції України.
Короткий зміст рішення суду першої інстанції
Ухвалою Пирятинського районного суду Полтавської області від 25 серпня 2022 року задоволено клопотання представника відповідача ТОВ «Заудайське» та призначено судово земельно-технічну експертизу.
На вирішення експерта поставлено питання щодо підтвердження/спростування накладення меж земельної ділянки з кадастровим номером 5323886201:01:005:0035, яка належить ОСОБА_2 на передані до складу НПП «Пирятинський» землі природно-заповідного фонду станом на 12 жовтня 2017 року.
Провадження у справі зупинено на час проведення експертизи.
Позиції учасників справи
Короткий зміст вимог апеляційної скарги
З вказаною ухвалою суду не погодився заступник Генерального прокурора Дмитро Вербицький в інтересах держави в особі Кабінету Міністрів України, Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України, Полтавської обласної державної адміністрації (Полтавської обласної військової адміністрації), Національного природного парку «Пирятинський» та подав апеляційну скаргу, в якій прохав ухвалу Пирятинського районного суду Полтавської області від 25 серпня 2022 року скасувати, у задоволенні клопотання представника ТОВ «Заудайське» про призначення судової земельно-технічної експертизи відмовити та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Скаржник вважає, що ухвала суду першої інстанції є незаконною, необґрунтованою та такою, що прийнята з порушенням норм матеріального та процесуального права. Зокрема вказує, що призначення експертизи у даній справі має наслідком зупинення провадження у справі, та як наслідок збільшення фактичного часу її перебування у провадженні суду. Посилається на те, що суд першої інстанції не мотивував необхідність призначення у справі експертизи і не вказав, які саме фактичні дані з урахуванням наявних доказів не можуть бути встановлені судом без її призначення. Вказує, що Офісом Генерального прокурора подано достатньо доказів для підтвердження місця розташування земель на території Харківецької сільської ради, які увійшли до складу НПП «Пирятинський» з вилученням.
Щодо відзиву на апеляційну скаргу
28 листопада 2022 року від відповідача – ТОВ «Заудайське» надійшов відзив, в якому представник просить в задоволенні апеляційної скарги відмовити повністю.
08 грудня 2022 року від представника Кабінету Міністрів України надійшов відзив , в якому останній просить апеляційну скаргу задовольнити в повному обсязі. 
15 грудня 2022 року від відповідача – Пирятинської міської рад Полтавської області надійшов відзив, в якому представник просить відмовити в задоволенні апеляційної скарги заступника Генерального прокурора та залишити в силі увалу Пирятинського районного суду Полтавської області про призначення судової земельно-технічної експертизи від 25 серпня 2022 року.
       Щодо явки та позиції учасників справи в суді апеляційної інстанції
Від відповідача - Пирятинської міської рад Полтавської області надійшла заява, в якій представник проти задоволення позовних вимог заперечує та просить розглянути справу без його участі.
11 січня 2023 року від заступника Генерального прокурора Дмитра Вербицького надійшли письмові пояснення, в яких він підтримав доводи викладені в апеляційній скарзі, а також надано висновок Київського науково-дослідного інституту судових експертиз МУЮ від 30 листопада 2022 року №8381/22-41/21105/22-41/30941:30585/22-41 та просив їх врахувати при розгляді цієї справи. Вказує, що даний висновок складений лише 30 листопада 2022 року та отриманий прокурором 15 грудня 2022 року, у зв`язку з чим Офіс Генерального прокурора не міг подати його до суду першої інстанції.
Прокурор в судовому засіданні апеляційну скаргу підтримав просив її задовольнити, посилавшись на доводи наведені у апеляційній скарзі та письмові пояснення, що надійшли до суду апеляційної інстанції. 
Представник Кабінету Міністрів України вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню. 
МОТИВУВАЛЬНА ЧАСТИНА
Колегія суддів, заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, приходить до наступного висновку.
Встановлені обставини справи
Частина 2 статті 129 Конституції України визначає основні засади судочинства, однією з яких згідно пункту 3 вказаної частини, є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Відповідно до частин 1-3 статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Одним з елементів верховенства права є дотримання прав людини, зокрема права сторони спору на представлення її позиції та права на справедливий судовий розгляд (пункти 41 і 60 Доповіді «Верховенство права», схваленої Венеційською Комісією на 86-му пленарному засіданні, м. Венеція, 25-26 березня 2011 року).
Відповідно до статей 1 та 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини. 
У рішенні Європейського суду з прав людини у справі Жук проти України (Заява № 45783/05) від 21 жовтня 2010 року (пункт 25) Суд зазначає, що принцип процесуальної рівності сторін, один із елементів більш широкої концепції справедливого судового розгляду, вимагає, щоб кожній стороні надавалась розумна можливість представляти свою позицію за таких обставин, які не ставлять цю сторону в суттєво невигідне становище по відношенню до протилежної сторони. Це, в принципі, означає надання сторонам судового процесу можливості ознайомитись з усіма пред`явленими доказами і зауваженнями та прокоментувати їх, навіть якщо вони надані незалежним представником державної юридичної служби з метою здійснення впливу на рішення суду.
Рівність сторін передбачає, що кожній стороні має бути надана можливість представляти справу та докази в умовах, що не є суттєво гіршими за умови опонента (див. mutatis mutandis рішення Європейського суду з прав людини у справі Домбо Бегеер Б. В. проти Нідерландів (Dombo Beheer B. V.v. the Netherlands) від 27 жовтня 1993 року, заява № 14448/88, пункт 33). 
Європейський Суд з прав людини визнав порушення статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод у випадках ухвалення національними суди рішень, в яких було відмовлено у можливості представити певні докази (справа Мантованеллі проти Франції 1997 рік), зокрема, висновки експертів (справа Бьоніш проти Австрії (пункт 32 рішення від 06 травня 1985 року).
Відповідно до положень статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема, висновками експертів.
Згідно статті 102 ЦПК України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством.
Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права.
Висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи.
Якщо експерт під час підготовки висновку встановить обставини, що мають значення для справи, з приводу яких йому не були поставлені питання, він має право включити до висновку свої міркування про ці обставини.
Судова експертиза – це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду (стаття 1 Закону України про «Судову експертизу»).
Підставою проведення судової експертизи є відповідне судове рішення чи рішення органу досудового розслідування, або договір з експертом чи експертною установою - якщо експертиза проводиться на замовлення інших осіб.
Відповідно до статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.
Відповідно до частини першої статті 104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.
За змістом частини першої статті 107 ЦПК України матеріали, необхідні для проведення експертизи, експерту надає суд, якщо експертиза призначена судом, або учасник справи, якщо експертиза проводиться за його замовленням. При призначенні експертизи суд з урахуванням думки учасників справи визначає, які саме матеріали необхідні для проведення експертизи. Суд може також заслухати призначених судом експертів з цього питання. Копії матеріалів, що надаються експерту, можуть залишатися у матеріалах справи.
Як вбачається з матеріалів справи, судом першої інстанції вирішено призначити судову земельно-технічну експертизу, проведення якої доручено фахівцям Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса Міністерства юстиції України. У розпорядження експертів постановлено надати матеріали цивільної справи №544/597/22.
Колегія суддів апеляційної інстанції зазначає, що питання з якого призначена експертиза стосується предмету розгляду справи та його вирішення сприятиме об`єктивному розгляду справи.
Згідно аналізу статей 252, 253 ЦПК України суд може за заявою учасника справи зупинити провадження у справі у випадку призначення судом експертизи строком на час проведення такої експертизи.
Відповідно до статті 125 ЦПК України, зупинення провадження у справі зупиняє перебіг процесуальних строків, тобто, такий період не зараховується до встановленого процесуальним законодавством строку на вирішення спору, перебіг процесуальних строків продовжується з дня відновлення провадження.
Отже, виходячи з наведеного, колегія суддів приходить висновку, що судом першої інстанції вірно встановлені обставини, за якими провадження у справі на час проведення судової експертизи підлягає зупиненню, оскільки для проведення судової земельно-технічної експертизи потрібний значний проміжок часу та направлення експертам матеріалів справи.
Без зупинення провадження у справі будуть порушені розумні строки розгляду цієї цивільної справи.
Отже, зупинення провадження у справі на час проведення судової експертизи не суперечить вимогам чинного цивільного процесуального законодавства України.
Щодо інших доводів апеляційної скарги
Згідно частини 3 статті 103 ЦПК України при призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза).
При цьому, слід зазначити, що відповідно до пункту 1.6 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України № 53/5 від 08 жовтня 1998 року з наступними змінами, що експертизи та дослідження проводяться експертними установами за зонами регіонального обслуговування згідно з Переліком регіональних зон обслуговування науково-дослідними установами судових експертиз Міністерства юстиції України, наведеним у додатку 1 до цієї Інструкції. 
За наведених обставин, враховуючи позицію сторін суд першої інстанції обґрунтовано визначив експертну установу та ухвалив проведення експертизи доручити експертам Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса Міністерства юстиції України. 
Обставин, які б давали підстави, відповідно до частини другої статті 38 ЦПК України для відводів експертів експертної установи матеріали справи не містять 
Доводи апеляційної скарги про те, що в наслідок призначення експертизи, розгляд справи може затягнутися на тривалий час, не дають підстави для задоволення апеляційної скарги, оскільки, виходячи із балансу інтересів, відмова у проведенні експертизи буде порушенням рівності сторін щодо можливості представляти докази в умовах, що не є суттєво гіршими за умови опонента.
Виходячи з вищезазначеного, не може бути підставою для задоволення апеляційної скарги доводи наведенні в письмових пояснення щодо наявності висновку Київського науково-дослідного інституту судових експертиз МУЮ від 30 листопада 2022 року №8381/22-41/21105/22-41/30941:30585/22-41.
При цьому, колегія суддів звертає увагу, що вказаний висновок проведений в порядку кримінального судочинства та на час призначення експертизи оскарженою ухвалою суду першої інстанції наданий не був, а законність і обґрунтованість ухвали сулу першої інстанції суд апеляційної інстанції перевіряє на час її постановлення. 
Доводи апелянта наведені в апеляційній скарзі та письмових поясненнях, на думку колегії суддів? не вказують на незаконність висновків суду та необхідність скасування ухвали суду.
Висновки за результатами розгляду апеляційної скарги
Як вбачається з частини першої статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Як передбачено пунктом 1 частини першої статті 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.
Згідно із статтею 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Виходячи з наведеного вище та змісту процесуальних норм, , колегія вважає, що висновки суду першої інстанції відповідають обставинам справи, які встановлені відповідно до вимог процесуального закону та узгоджуються з нормами права, які місцевим судом правильно застосовані, а доводи апеляційної скарги про те, що зупинення провадження є наслідком затягування розгляду справи та порушення розумних строків для вирішення вказаного спорує безпідставними та суперечать дійсним обставинам справи.
Відтак, відмова у задоволенні клопотання відповідача, є фактичним обмеженням його процесуальних прав та порушенням принципів цивільного процесу, що є не припустимим та не відповідає завданням цивільного судочинства.
Отже, апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а ухвалу Пирятинського районного суду Полтавської області від 25 серпня 2022 року -без змін. 

Керуючись статтями 367, 374, 375, 381 - 384ЦПК України, суд -
П О С Т А Н О В И В:
Апеляційну скаргу заступника Генерального прокурора в інтересах держави в особі Кабінету Міністрів України, Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України, Полтавської обласної державної адміністрації (Полтавської обласної військової адміністрації), Національного природного парку «Пирятинський» - залишити без задоволення.        
Ухвалу Пирятинського районного суду Полтавської області від 25 серпня 2022 року - залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дня прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду шляхом подачі касаційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 17 січня 2023 року.

Головуючий                                                                В.П. Пікуль 

Судді                                                                        Т.В. Одринська

О.О. Панченко