ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 січня 2023 року 
м. Київ
справа №160/13021/19
адміністративне провадження № К/9901/46829/21  
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду судді-доповідача Коваленко Н.В., суддів: Берназюка Я.О., Стрелець Т.Г., розглянувши у письмовому провадженні в касаційному порядку справу за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради про визнання протиправними та скасування припису та постанови, за касаційною скаргою Відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду у складі судді Коренева А.О. від 15.03.2021 та постанову Третього апеляційного адміністративного суду у складі колегії суддів Коршуна А.О., Панченко О.М., Чередниченка В.Є. від 26.10.2021,
УСТАНОВИВ:
ІСТОРІЯ СПРАВИ
Короткий зміст позовних вимог
1.          У грудні 2019 року фізична особа-підприємець ОСОБА_1 (далі також ФОП ОСОБА_1 , позивач) звернувся з позовом до Відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради (далі також Відділ ДАБК, відповідач), у якому просив:
-          визнати протиправним та скасувати припис Відділу з питань державного архітектурно - будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради №32 від 21.11.2019;
-          визнати протиправною та скасувати постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності на фізичну особу - підприємця ОСОБА_1 №23/17/24-60/1629 від 05.12.2019, винесену відділом з питань державного архітектурно - будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради (далі також оскаржувані, спірні припис та постанова).
2.          У позовній заяві наводились аргументи про те, що висновки відповідача за результатами позапланової перевірки є незаконними та необґрунтованими, а прийняті на їх підставі припис та постанова підлягають скасуванню. При цьому, позивач посилався на те, що відповідачем була застосована до позивача відповідальність за недотримання вимог законодавства, які на момент винесення постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 05.12.2019 не були передбачені в законі чи іншому нормативно-правовому акті як правопорушення, оскільки з 01.01.2019 недотримання основних техніко-економічних показники об`єкта будівництва, вказаних у МУО, не є порушенням вимог чинного законодавства, які втратили чинність на момент розробки Робочого проекту позивачем.
Короткий зміст рішень судів першої та апеляційної інстанцій
3.          Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 15.03.2021, залишеним без змін постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 26.10.2021, позов задоволено, а саме - визнано протиправними та скасовані спірні припис та постанову, вирішено питання про розподіл судових витрат.
4.          Ухвалюючи таке судове рішення, суд першої інстанції, з висновками якого погодився й апеляційний суд, виходив з того, що у зв`язку зі змінами в законодавстві, починаючи з 01.01.2019, такі техніко-економічні показники об`єкта будівництва як площа забудови та площа торговельних залів не належали до обов`язкових складових змісту містобудівних умов, а тому, з урахуванням дати виготовлення позивачем у справі робочого проекту будівництва - вересень 2019 року, дотримання цих показників під час розроблення робочого проекту, на переконання судів попередніх інстанцій, не є обов`язковим з огляду на визначений частиною п`ятою статті 29 Закону України від 17.02.2011 №3038-VI «Про регулювання містобудівної діяльності» (в редакції, чинній з 01.01.2019) перелік складових змісту містобудівних умов та обмежень, який є вичерпним та розширеному тлумаченню не підлягає.
5.          Суди попередніх інстанцій також відзначали, що інші порушення, виявлені перевіркою та зафіксовані у оформленому за її результатами акті, не знайшли свого підтвердження під час розгляду цієї справи, а відповідачем не було доведено правомірності прийняття ним спірних припису та постанови, оскільки ним в порушення вимог частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України не було надано належних та допустимих доказів вчинення позивачем у справі порушень містобудівного законодавства за вчинення яких передбачена відповідальність абзацом другим частини першої статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».
Короткий зміст вимог касаційної скарги
6.          Не погоджуючись із вищевказаними судовими рішеннями, відповідач подав касаційну скаргу в якій, посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального та порушення норм процесуального права, просить їх скасувати та ухвалити нове судове рішення про відмову в задоволенні позову.
СТИСЛИЙ ВИКЛАД ОБСТАВИН СПРАВИ, ВСТАНОВЛЕНИХ СУДАМИ ПЕРШОЇ ТА АПЕЛЯЦІЙНОЇ ІНСТАНЦІЙ
7.          Судами попередніх інстанцій встановлено, що посадовими особами відповідача у період з 06.11.2019 по 21.11.2019 на підставі наказу (розпорядження) Відділу ДАБК №59 від 04.11.2019 проведено позапланову перевірку щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті «Будівництво торгівельного комплексу по АДРЕСА_1 », будівельна адреса - АДРЕСА_1 », щодо дотримання суб`єктом містобудування: замовник будівництва - ОСОБА_2 , проектувальник - ФОП ОСОБА_1 , головний інженер проекту - ОСОБА_3 , технічний нагляд - ОСОБА_4 , авторський нагляд - ОСОБА_3 , вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, за результатами якої складено акт №04121112019 від 21.11.2019 (далі - акт перевірки).
8.          З наданої суду ксерокопії вищезазначеного акту перевірки вбачається що, у ході перевірки посадовими особами відповідача виявлено низку порушень законодавства, у тому числі встановлено, що генеральним проектувальником ФОП ОСОБА_1 передано замовнику ФОП ОСОБА_2 робочий проект згідно з актом здачі - приймання виконаних робіт за договором №18010 від 29.09.2019 (шифр 18010), розроблений з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, будівельних норм, державних стандартів та правил, а саме: - на запит Відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому міськради Департаментом регулювання містобудівної діяльності та земельних відносин виконкому міськради (вих. №7-24/02-08/3218 від 23.10.2019) отримано копію містобудівних умов та обмежень земельної ділянки від 19.04.2014 №31 на об`єкт будівництва «Будівництво торговельного комплексу» адреса або розташування земельної ділянки: АДРЕСА_1 (надалі - МУО), згідно з якими п. 10. Основні техніко-економічні показники об`єкта будівництва: 10.2. Площа забудови 370,0 м2; 10.5. Площа торговельних залів 269,0м2, з містобудівним розрахунком з техніко-економічними показниками, розроблені ФОП ОСОБА_5 у 2013 році (шифр 29/09.13). на Схемі використання земельної ділянки (29/09.13-О-ГП аркуш 1) розміщено проектований торговельний комплекс, та:
1. Згідно наданого замовником робочого проекту «Будівництво торгівельного комплексу по АДРЕСА_1 » (шифр -18010), розробленим ФОП ОСОБА_1 , розміщення проектованого торгівельного комплексу не відповідає отриманим містобудівним умовам та обмеженням земельної ділянки від 19.04.2014 №31 (змінено місце розташування розміщення об`єкту) та змінено техніко-економічні показники об`єкта будівництва (шифр 18010-ПЗ розділ 16-ТЕП сторінка 67: п. 2.1 площа забудови 480,5м2 (згідно з МУтаО - 370,0м2): торгова площа 296,55 м2 (згідно з МУтаО- 269,0м2). Проектна документація на будівництво об`єкту розроблялася без урахування вихідних даних на проектування та дотриманням вимог законодавства.
2. Робочий проект шифр 18010, розроблений не в повному обсязі, а саме: відсутні томи із забезпечення енергоефективності, протипожежні заходи щодо систем пожежної сигналізації та сповіщання про пожежу (СПС та СО) та проект організації будівництва ПОБ з розробленням, Будгенплану; в томі 2 графічні матеріали ГП (шифр 18010-0-ГП арк. 3) відсутній план благоустрою території (не визначено майданчики для тимчасового паркування автомобілів та для тимчасового паркування автомобілів інвалідів).
9.          У подальшому на підставі вищезазначеного акту перевірки відповідачем було винесено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил №32 від 21.11.2019., яким з метою усунення виявлених порушень у строк до 21.12.2019 вимагалось привести у відповідність до діючих державних будівельних норм, стандартів та правил України проектну документацію на об`єкті (внести зміни до робочого проекту на об`єкті будівництва).
10.          Крім цього, суди попередніх інстанцій встановили, що за результатами перевірки відповідачем відносно позивача було складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 21.11.2019, за порушення вимог абзацу другого частини першої статті 26 Закону України «Про архітектурну діяльність», абзацу першого пункту 9, пункту 10 Порядку розроблення проектної документації на будівництво об`єктів, який затверджено наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України №45 від 16.05.2011, Додаток Д ДБН А. 2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації», н. 5.1.1 ДСТУ Б А. 2.4-4:2009 «Основні вимого до проектної та робочої документації», відповідальність за які передбачена абзацом другим частини першої статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».
11.          За результатами розгляду цього протоколу відповідачем прийнято постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №23/17/24-60/1629 від 05.12.2019, якою позивача визнано винним у вчиненні правопорушення, відповідальність за вчинення якого передбачена абзацом другим частини першої статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», та накладено штраф у сумі 189180 грн.
12.          З матеріалів справи також вбачається, що містобудівний розрахунок з техніко-економічними показниками, був розроблений ФОП ОСОБА_5 у 2013 році (шифр 29/09.13), а Містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки №31 на об`єкт будівництва «Будівництво торговельного комплексу» адреса або розташування земельної ділянки: АДРЕСА_1 були затверджені 19.04.2014.
ДОВОДИ УЧАСНИКІВ СПРАВИ
13.          Підставою касаційного оскарження скаржник зазначає пункт 3 частини четвертої статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України. Вказану підставу мотивує тим, що наразі відсутній висновок Верховного Суду щодо питання права у подібних правовідносинах.
14.          Зокрема, скаржник зазначає, що в силу приписів частини першої статті 26 Закону України «Про архітектурну діяльність», статей 26, 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», пункту 9 Порядку розроблення проектної документації на будівництво об`єктів, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово- комунального господарства України № 45 від 16.05.2011 та пункту 4.1 ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» позивач був зобов`язаний додержуватися, зокрема, вимог вихідних даних на проектування, до яких закон відносить містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки, й несе відповідальність за відповідність проектної документації вихідним даним на проектування, вимогам державних стандартів, норм і правил.
15.          При цьому, скаржник звертає увагу на те, що згідно з правовою позицією, яка міститься, зокрема, у постановах Верховного Суду від 27.01.2020 у справі №809/772/16 та від 02.04.2020 у справі №809/998/16, до замовника та проектувальника висуваються вимоги щодо добросовісного виконання ними проектних робіт щодо об`єкта будівництва, які, зокрема, полягають і в обов`язковому врахуванні будівельних норм, державних стандартів і правил, вимог вихідних даних на проектування. В протилежному випадку, у разі виявлення контролюючим органом відповідних порушень як проектувальник, так і замовник можуть нести відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.
16.          У касаційній скарзі наявні посилання й на те, що на час надання містобудівних умов та обмежень, для їх отримання вимагалося подання містобудівного розрахунку з техніко-економічними показниками запланованого об`єкта будівництва, а у містобудівних умовах зазначалися основні техніко-економічні показники об`єкта будівництва та граничні розміри площ забудови. Тому, на переконання скаржника, недотримання цих показників під час проектування об`єкта є порушенням вимог містобудівних умов та обмежень, що судами не було враховано.
17.          Відповідач звертає увагу й на приписи частини восьмої статті 29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», відповідно до яких містобудівні умови та обмеження є чинними до завершення будівництва об`єкта незалежно від зміни замовника, й саме у такій редакції вказана норма діяла станом на час видачі містобудівних умов.
18.          Відповідач також наголошує, що, видані замовнику містобудівні умови не втратили своєї чинності після внесення змін до статті 29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», а навпаки - є чинними до завершення будівництва. При цьому, на думку відповідача, закон не містить застережень щодо можливості недотримання вимог містобудівних умов та обмежень, які видані до 01.01.2019, або їх частини, а відповідно до встановлених судовим розглядом обставин цієї справи ні замовник, ні позивач не зверталися до початку проектування до уповноваженого органу містобудування та архітектури із заявою про видачу нових містобудівних умов, або із заявою про внесення змін до містобудівних умов та обмежень від 19.05.2014 №31, як це передбачено частиною восьмою статті 29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».
19.          З огляду на вищевикладене, відповідач вважає, що під час розробки проектної документації на будівництво, позивач був зобов`язаний дотримуватися вимог містобудівних умов та обмежень, в тому числі й вимог до основних техніко-економічних показників об`єкта будівництва (площа забудови 370,0 м2; площа торговельних залів 269,0 м2).
20.          Висновки ж суду першої та апеляційної інстанцій стосовно того, що проектувальником було дотримані вихідні дані на проектування, вказані у завданні замовника та договорі на проектування, на думку скаржника, не відповідають дійсності та спростовується матеріалами справи.
21.          У касаційній скарзі підкреслюється й те, що під час проведення перевірки том з енергоефективності був відсутній у замовника, і також не був наданий проектувальником, так само як і інші документи, які були подані позивачем вже під час розгляду цієї справи, а отже, на думку Відділу ДАБК, таких документів станом на момент проведення перевірки - не існувало.
22.          Відзиву на касаційну скаргу не надходило, що, однак, в силу приписів частини четвертої статті 338 Кодексу адміністративного судочинства України, не перешкоджає перегляду рішень судів першої та апеляційної інстанцій.
РЕЛЕВАНТНІ ДЖЕРЕЛА ПРАВА ТА АКТИ ЇХ ЗАСТОСУВАННЯ
23.          Станом на дату передання генеральним проектувальником ФОП ОСОБА_1 замовнику ФОП ОСОБА_2 робочого проєкту згідно з актом здачі - приймання виконаних робіт за договором №18010 від 29.09.2019, статтею 4 Закону України від 20.05.1999 №687-XIV «Про архітектурну діяльність» визначено, що для створення об`єкта архітектури виконується комплекс робіт, який включає, зокрема: 
підготовку містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки у випадках і порядку, передбачених законодавством;
здійснення в необхідних випадках передпроектних робіт, а також заходів з охорони нововиявлених під час здійснення будівництва або зміни (у тому числі шляхом знесення) об`єктів містобудування, що відповідно до закону мають антропологічне, археологічне, естетичне, етнографічне, історичне, мистецьке, наукове чи художнє значення;
пошук архітектурного рішення, розроблення, погодження у визначених законом випадках і затвердження проекту;
виконання робочої документації для будівництва, а в разі виконання її або окремих її частин іншим виконавцем - здійснення авторського нагляду за таким виконанням.
24.          За визначенням понять, наведених у абзаці шостому частини першої статті 1 Закону України «Про архітектурну діяльність», проект - документація для будівництва об`єктів архітектури, що складається з креслень, графічних і текстових матеріалів, інженерних і кошторисних розрахунків, які визначають містобудівні, об`ємно-планувальні, архітектурні, конструктивні, технічні та технологічні рішення, вартісні показники конкретного об`єкта архітектури, та відповідає вимогам державних стандартів, будівельних норм і правил;
25.          Робоча документація для будівництва (реконструкції, реставрації, капітального ремонту) об`єкта архітектури виконується відповідно до державних стандартів, норм і правил на підставі затвердженого проекту. Робоча документація для будівництва або авторський нагляд за її розробкою виконуються за участю архітектора - автора затвердженого проекту відповідно до укладеного договору на розроблення проекту цього об`єкта архітектури (стаття 8 Закону України «Про архітектурну діяльність»).
26.          Обов`язки архітектора, інших проектувальників, визначені статтею 26 вищевказаного Закону, за змістом якої архітектор, інші проектувальники, які здійснюють роботи по створенню об`єктів архітектури, зобов`язані, зокрема, додержуватися державних стандартів, норм і правил, вимог вихідних даних на проектування. Проектна організація, яка розробляла проектну документацію, а також головний архітектор та головний інженер проекту несуть відповідальність за відповідність проектної документації вихідним даним на проектування, вимогам державних стандартів, норм і правил.
27.          Правові та організаційні основи містобудівної діяльності встановлює Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів (преамбула до Закону).
28.          Забудова територій здійснюється в порядку, встановленому статтею 26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», за змістом частин другої, п`ятої якої суб`єкти містобудування зобов`язані додержуватися містобудівних умов та обмежень під час проектування і будівництва об`єктів. Проектування та будівництво об`єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку, зокрема:
1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних;
2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи;
3) затвердження проектної документації.
29.          За приписами частини першої статті 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» проектна документація на будівництво об`єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджується замовником.
30.          Процедуру розроблення проектної документації на будівництво об`єктів визначає Порядок розроблення проектної документації на будівництво об`єктів, та поширюється на суб`єктів містобудування.
31.          Пунктом 9 вищенаведеного Порядку передбачено, що проектна документація на будівництво об`єктів розробляється з урахуванням вимог містобудівної документації, вихідних даних на проектування та дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, нормативно-правових актів з охорони праці, зокрема Мінімальних вимог з охорони праці на тимчасових або мобільних будівельних майданчиках, затверджених наказом Міністерства соціальної політики України від 23 червня 2017 року № 1050, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 08 вересня 2017 року за № 1111/30979, державних стандартів і правил, у тому числі вимог нормативів з питань створення умов для безперешкодного доступу для осіб з інвалідністю та інших маломобільних груп населення (вимоги щодо створення умов для безперешкодного доступу для осіб з інвалідністю та інших маломобільних груп населення зазначаються в проектній документації окремим розділом).
Проектна документація, у складі якої відповідно до завдання на проектування можуть бути передбачені черги та пускові комплекси, розробляється на об`єкт будівництва в цілому. Проектна документація стадії «Проект» або «Робочий проект» може розроблятись на окрему чергу та бути затвердженою у встановленому порядку, якщо зазначене передбачено завданням на проектування та знайшло відображення у схваленій у встановленому порядку попередній стадії проектування: техніко-економічне обґрунтування (далі - стадія ТЕО), техніко-економічний розрахунок (далі - стадія ТЕР) або «Ескізний проект» (далі - стадія ЕП). Проектні рішення щодо можливості автономного функціонування черг та пускових комплексів мають бути відображені у всіх розділах проектної документації.
32.          Пунктом 3 Порядку розроблення проектної документації на будівництво об`єктів встановлено, що для забезпечення проектування об`єкта будівництва замовник повинен надати генпроектувальнику (проектувальнику) вихідні дані на проектування.
33.          При цьому, у розумінні норм частини першої статті 29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та пункту 4 Порядку розроблення проектної документації на будівництво об`єктів містобудівні умови та обмеження включаються до основних складових вихідних даних.
34.          За визначенням термінів, наведених у частині першій статті 1 вищевказаного Закону, містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки (далі - містобудівні умови та обмеження) - документ, що містить комплекс планувальних та архітектурних вимог до проектування і будівництва щодо поверховості та щільності забудови земельної ділянки, відступів будинків і споруд від червоних ліній, меж земельної ділянки, її благоустрою та озеленення, інші вимоги до об`єктів будівництва, встановлені законодавством та містобудівною документацією.
35.          Згідно з частиною восьмою статті 29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» у редакції, чинній станом на момент передання позивачем проектної документації замовнику, містобудівні умови та обмеження є чинними до завершення будівництва об`єкта незалежно від зміни замовника.
Внесення змін до містобудівних умов та обмежень може здійснювати орган, що їх надав, за заявою замовника, на виконання приписів головних інспекторів будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, або за рішенням суду.
Скасування містобудівних умов та обмежень здійснюється:
1) за заявою замовника;
2) головними інспекторами будівельного нагляду в порядку здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду у разі невідповідності містобудівних умов та обмежень містобудівному законодавству, містобудівній документації на місцевому рівні, будівельним нормам, стандартам і правилам;
3) за рішенням суду.
У разі скасування в порядку здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду або за рішенням суду містобудівних умов та обмежень посадові особи відповідного уповноваженого органу містобудування та архітектури несуть відповідальність згідно із законом.
36.          При цьому, відповідно до частини п`ятої статті 29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» у вищенаведеній редакції містобудівні умови та обмеження містять:
1) назву об`єкта будівництва, що повинна відображати вид будівництва та місце розташування об`єкта;
2) інформацію про замовника;
3) відповідність на дату надання містобудівних умов та обмежень цільового та функціонального призначення земельної ділянки містобудівній документації на місцевому рівні;
4) гранично допустиму висотність будинків, будівель та споруд у метрах;
5) максимально допустимий відсоток забудови земельної ділянки;
6) максимально допустиму щільність населення в межах житлової забудови відповідної житлової одиниці (кварталу, мікрорайону);
7) мінімально допустимі відстані від об`єкта, що проектується, до червоних ліній, ліній регулювання забудови, існуючих будинків та споруд;
8) планувальні обмеження (охоронні зони пам`яток культурної спадщини, межі історичних ареалів, зони регулювання забудови, зони охоронюваного ландшафту, зони охорони археологічного культурного шару, в межах яких діє спеціальний режим їх використання, охоронні зони об`єктів природно-заповідного фонду, прибережні захисні смуги, зони санітарної охорони);
9) охоронні зони об`єктів транспорту, зв`язку, інженерних комунікацій, відстані від об`єкта, що проектується, до існуючих інженерних мереж.
Перелік зазначених умов є вичерпним.
37.          Поряд із цим, станом на дату отримання замовником вихідних даних у вигляді містобудівних умов та обмежень (19.04.2014), склад, зміст, порядок надання містобудівних умов та обмежень визначався центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері будівництва, містобудування та архітектури (частина сьома статті 29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»).
38.          На виконання вищевказаної норми наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 07.07.2011 №109, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 22.07.2011 за №912/19650, затверджено Порядок надання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, їх склад та зміст.
39.          Пунктами 1.3, 1.4, 2.1 цього Порядку було передбачено, що містобудівні умови та обмеження є основною складовою вихідних даних. Містобудівні умови та обмеження є чинними до завершення будівництва об`єкта незалежно від зміни замовника. Зміни до містобудівних умов та обмежень можуть вноситися тільки за згодою замовника. Чинність наданих містобудівних умов та обмежень не може бути зупинена у зв`язку з початком розроблення, внесення змін або оновлення містобудівної документації на місцевому рівні.
40.          Склад та зміст містобудівних умов та обмежень визначався пунктами 3.1 - 3.7 розділу ІІІ Порядку надання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, їх склад та зміст, а саме:
Містобудівні умови та обмеження складаються з текстової та графічної частин. Текстова частина містобудівних умов та обмежень містить розділи:
«Загальні дані»; «Містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки».
Розділ «Загальні дані» містить:
а) назву об`єкта будівництва;
б) інформацію про замовника;
в) наміри забудови;
г) адресу будівництва або місце розташування об`єкта;
ґ) документ, що підтверджує право власності або користування земельною ділянкою (крім випадків, передбачених пунктом 2.3 розділу II цього Порядку);
д) площу земельної ділянки;
е) цільове призначення земельної ділянки;
є) посилання на містобудівну документацію (у разі наявності);
ж) функціональне призначення земельної ділянки;
з) основні техніко-економічні показники об`єкта будівництва. 
3.4. Розділ «Містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки» містить:
а) граничнодопустиму висоту будівель;
б) максимально допустимий відсоток забудови земельної ділянки;
в) максимально допустиму щільність населення (для житлової забудови);
г) відстані від об`єкта, який проектується, до меж червоних ліній та ліній регулювання забудови;
ґ) планувальні обмеження (зони охорони пам`яток культурної спадщини, зони охоронюваного ландшафту, межі історичних ареалів, прибережні захисні смуги, санітарно-захисні та інші охоронювані зони);
д) мінімально допустимі відстані від об`єктів, які проектуються, до існуючих будинків та споруд;
е) охоронювані зони інженерних комунікацій;
є) вимоги до необхідності проведення інженерних вишукувань згідно з державними будівельними нормами ДБН А.2.1-1-2008 «Інженерні вишукування для будівництва»;
ж) вимоги щодо благоустрою з урахуванням положень Закону України «Про благоустрій населених пунктів»;
з) забезпечення умов транспортно-пішохідного зв`язку;
и) вимоги щодо наявності місць для постійного зберігання автотранспорту;
і) вимоги щодо охорони культурної спадщини з урахуванням положень Закону  України «Про охорону культурної спадщини»;
ї) вимоги щодо архітектурних та інженерних рішень.
3.7. Графічна частина містобудівних умов та обмежень містить:
а) кадастрову довідку з містобудівного кадастру (у разі наявності);
б) черговий кадастровий план (витяг із земельного кадастру - за умови відсутності містобудівного кадастру);
в) ситуаційний план місця розташування об`єкта будівництва;
г) викопіювання з оновленої топографо-геодезичної підоснови у масштабі 1:2000, надане замовником;
ґ) викопіювання з містобудівної документації.
41.          На спірні у цій справі правовідносини поширюються й вимоги ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» пункти 4.1, 4.8 яких визначають, що проектна документація для будівництва має відповідати положенням законодавства, вимогам містобудівної документації, будівельних норм, стандартів та правил. Не допускається розроблення проектної документації без інженерних вишукувань, що повинні бути виконані відповідно до ДБН А.2.1-1 на нових земельних ділянках, а при реконструкції та капітальному ремонті об`єктів - без уточнення раніше виконаних інженерних вишукувань та інструментального обстеження об`єктів.
Проектна документація на будинки, будівлі, споруди, лінійні об`єкти інженерно- транспортної інфраструктури, їх черги та/ або пускові комплекси має бути розроблена з урахуванням усіх документів будівельних норм та стандартів, чинних на час передачі її замовнику. Проектна документація на об`єкти будівництва, побудовані повністю або частково відповідно до затвердженого проекту, не підлягає коригуванню у зв`язку з введенням нових нормативних актів, за винятком випадків, коли це коригування обумовлене підвищенням у нових нормативних актах таких вимог безпеки: забезпечення механічного опору та стійкості (міцності), електро-, вибухо- та пожежобезпечності, енергоефективності об`єкта та доступності для мало мобільних груп населення.
42.          Відповідальність юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців (суб`єктів містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності встановлює Закон України від 14.10.1994 №208/94-ВР «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», абзацом другим частини першої статті 2 якого передбачено, що суб`єкти містобудування, які здійснюють проектування об`єктів, експертизу проектів будівництва, несуть відповідальність у вигляді штрафу за передачу замовнику проектної документації для виконання будівельних робіт на об`єкті будівництва, розробленої з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, будівельних норм, державних стандартів і правил, у тому числі за нестворення безперешкодного життєвого середовища для осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших маломобільних груп населення, незабезпечення приладами обліку води і теплової енергії, а також за заниження класу наслідків (відповідальності) об`єкта будівництва: 
проектна організація - у розмірі дев`яноста прожиткових мінімумів для працездатних осіб.
ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ
Оцінка доводів учасників справи і висновків судів попередніх інстанцій
43.          Відповідно до частин першої - третьої статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.
Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права.
Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
44.          Згідно з частинами першою, другою статті 341 Кодексу адміністративного судочинства України суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права.
Суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази
45.          Перевіряючи у межах повноважень, встановлених процесуальним законом, правильність застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального і процесуального права, а також надаючи оцінку аргументам учасників справи, висловленим у касаційній скарзі та відзиві на неї, Верховний Суд виходить з такого. 
46.          Аналіз вищенаведених приписів законодавства дає колегії суддів підстави для висновку про те, що проектувальники зобов`язані розробляти проектну документацію на будівництво об`єктів, у тому числі стадії «Робочий проект», з урахуванням вимог, зокрема, вихідних даних на проектування, основними складовими яких є містобудівні умови та обмеження.
47.          Закон висуває, зокрема, до проектувальника вимоги щодо добросовісного виконання ним проектних робіт щодо об`єкта будівництва, які, окрім іншого, полягають і в обов`язковому врахуванні будівельних норм, державних стандартів і правил, вимог вихідних даних на проектування. В протилежному випадку, у разі виявлення контролюючим органом відповідних порушень як проектувальник, так і замовник можуть нести відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.
48.          Такий висновок щодо застосування норм права наведено у постановах Верховного Суду від 27.01.2020 у справі №809/772/16 та від 02.04.2020 у справі №809/998/16.
49.          Заперечуючи висновки перевірки щодо порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, викладені у акті перевірки та складеному за її результатами приписі, який оскаржується, а також не погоджуючись з твердженнями відповідача про наявність підстав для притягнення до відповідальності згідно з абзацом другим частини першої статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», позивач наводив аргументи про те, що станом на дату передання проектної документації замовнику закон не відносив до складу містобудівних умов та обмежень основні техніко-економічні показники об`єкта будівництва, у зв`язку з чим, на думку ФОП ОСОБА_1 , у нього не було обов`язку дотримуватись таких умов під час проектування об`єкта.
50.          З такими аргументами погодились й суди попередніх інстанцій, однак колегія суддів вважає такі висновки помилковими, оскільки як засвідчує аналіз норм статей 26, 29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» суб`єкти містобудування, до яких законом віднесено й позивача у цій справі, зобов`язані додержуватися містобудівних умов та обмежень під час проектування і будівництва об`єктів й такі містобудівні умови є чинними до завершення будівництва об`єкта незалежно від зміни замовника.
51.          До того ж, відповідно до вимог ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» проектна документація на об`єкти будівництва має бути розроблена з урахуванням усіх документів будівельних норм та стандартів, чинних на час передачі її замовнику. Проектна документація на об`єкти будівництва, побудовані повністю або частково відповідно до затвердженого проекту, не підлягає коригуванню у зв`язку з введенням нових нормативних актів, за винятком випадків, коли це коригування обумовлене підвищенням у нових нормативних актах таких вимог безпеки: забезпечення механічного опору та стійкості (міцності), електро-, вибухо- та пожежобезпечності, енергоефективності об`єкта та доступності для мало мобільних груп населення.
52.          Законом, чинним як станом на час розроблення позивачем робочого проекту і передачі його замовнику, так і на момент отримання останнім вихідних даних, не передбачалось зупинення чи скасування дії отриманих замовником містобудівних умов або втрати ними чинності у зв`язку зі змінами у законодавстві. Не містить законодавство приписів і про те, що за вищевказаних умов у суб`єкта містобудування втрачається обов`язок врахування раніше отриманих містобудівних умов при проектуванні об`єктів.
53.          Таким чином, позивач, який у розумінні норм законодавства є суб`єктом містобудування - проектувальником (проектною організацією), був зобов`язаний при проектуванні об`єкта будівництва враховувати вимоги вихідних даних у вигляді містобудівних умов та обмежень, зокрема, визначені цим документом основні техніко-економічні показники об`єкта будівництва, і несе встановлену законом відповідальність за відповідність проектної документації вихідним даним на проектування, вимогам державних стандартів, норм і правил.
54.          У справі, яка розглядається, суди попередніх інстанцій встановили, що генеральним проектувальником ФОП ОСОБА_1 передано замовнику ФОП ОСОБА_2 робочий проект згідно з актом здачі - приймання виконаних робіт за договором №18010 від 29.09.2019, розроблений з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, будівельних норм, державних стандартів та правил, а саме: згідно з пунктами 10, 10.2, 10.5 містобудівних умов та обмежень земельної ділянки від 19.04.2014 №31 на об`єкт будівництва «Будівництво торговельного комплексу» адреса або розташування земельної ділянки: АДРЕСА_1 «основні техніко-економічні показники об`єкта будівництва» площа забудови складала 370,0 м. кв.; площа торговельних залів 269,0 м. кв., тоді як згідно наданого замовником робочого проекту «Будівництво торгівельного комплексу по АДРЕСА_1 », розробленим ФОП ОСОБА_1 , розміщення проектованого торгівельного комплексу не відповідає отриманим містобудівним умовам та обмеженням земельної ділянки від 19.04.2014 №31 (змінено місце розташування розміщення об`єкту) та змінено техніко-економічні показники об`єкта будівництва, зокрема, площа забудови склала 480,5 м. кв. (згідно з МУО - 370,0 м. кв.): торгова площа 296,55 м. кв. (згідно з МУО - 269,0 м. кв.).
55.          Аналізуючи склад правопорушення, за вчинення якого встановлено відповідальність згідно з частиною першою статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», Верховний Суд у постанові від 11.01.2022 у справі №826/6833/17 дійшов висновку, що такий передбачає фактичну передачу замовнику проектної документації для виконання будівельних робіт на об`єкті будівництва і що така проектна документація розроблена з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, будівельних норм, державних стандартів і правил.
56.          Оскільки обставинами цієї справи підтверджується факт розроблення позивачем проектної документації з порушенням вихідних даних для проектування об`єктів містобудування і передачі такої документації замовнику, то колегія суддів дійшла висновку про те, що ФОП ОСОБА_1 правомірно притягнуто до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а також обґрунтовано оформлено припис щодо усунення порушень, допущених ним як проектувальником, стосовно неврахування при проектуванні об`єкта будівництва вихідних даних у вигляді містобудівних умов та обмежень.
57.          Висновки ж судів попередніх інстанцій у вищенаведеній частині не ґрунтуються на правильному застосуванні норм матеріального права і фактичним обставинам справи не відповідають, а тому оскаржувані судові рішення у цій частині належить скасувати та ухвалити нове судове рішення про відмову в задоволенні позову.
58.          Що ж стосується іншої частини порушень, які викладені у оскаржуваному приписі, а саме - про те, що робочий проект розроблений не в повному обсязі, зокрема: відсутні томи із забезпечення енергоефективності, протипожежні заходи щодо систем пожежної сигналізації та сповіщання про пожежу (СПС та СО) та проект організації будівництва ПОБ з розробленням Будгенплану; в томі 2 графічні матеріали ГП відсутній план благоустрою території (не визначено майданчики для тимчасового паркування автомобілів та для тимчасового паркування автомобілів інвалідів), колегія суддів вважає за необхідне зазначити таке.
59.          Судом під час розгляду цієї справи встановлено та підтверджено наявними в матеріалах справи письмовими доказами, що проектні рішення щодо енергоефективності вказані в п. 7 пояснювальної записки до Робочого проекту шифр 18010 та окремим примірником Томом з енергоефективності (шифр 18010 EЕ), та були передані Замовнику відповідно до Видаткової накладної № 17 від 29.09.2019, а розділ проекту щодо систем пожежної сигналізації та сповіщання про пожежу (СПС та СО) був виконаний окремим проектом, про що вказано в пояснювальній записці до Робочого проекту па стор. 33 Розділу «Протипожежні заходи». Розділ основні положення по організації будівництва розроблено в п. 15 пояснювальної записки п. 15 Будгенплану, а Розділ ГП на арк. 6 План благоустрою стосується саме питання визначення майданчиків для тимчасового паркування автомобілів та для тимчасового паркування автомобілів інвалідів, та у ньому зазначено «Згідно ДБН Б.2.2-12:2019, «Планування та забудова територій», пункт 10.8.10, табл. 10.7 розрахункова кількість машино-місць для запроектованого торгового комплексу (торгова площа - 295,66м2), становить - 2 машино-місця (на 100 - 500 м2 торгової площі - 1-2 машино-місця). Згідно з прим, 6 табл. 10.7 ДБП Б.2.2-12:2019 Стоянки з малою кількістю машино - місць рекомендується групувати у стоянки загального користування місткістю не менше 20 машино-місць. Тому в розділі ГП пояснювальної записки на стоp. 18 вказано, що відвідувачі будуть користуватися стоянкою, яка знаходиться поруч на прилеглій території. Місце знаходження існуючої стоянки додається».
60.          Відповідач у своїй касаційній скарзі вказує, що вищезгадані документи під час перевірки посадовим особам Відділу ДАБК не надавались, а тому вважає, що таких документів на момент проведення перевірки не існувало, а ним обґрунтовано зафіксовано в акті перевірки такі порушення та правомірно оформлено оскаржуваний припис.
61.          Водночас, надані у судах попередніх інстанцій докази наявність вказаних порушень спростовують, а доводи відповідача щодо відсутності поданих позивачем до суду документів станом на момент проведення перевірки ґрунтуються на припущеннях і матеріалами цієї справи не підтверджуються.
62.          З урахуванням вищевикладеного, колегія суддів вважає правильними висновку судів попередніх інстанцій стосовно протиправності спірного припису у вищезгаданій частині.
63.          Водночас, оскільки обставинами справи підтверджується неврахування проектувальником при проектуванні об`єкту будівництва вимог вихідних даних і передача такої проектної документації замовнику, що у сукупності самостійно утворює склад правопорушення, передбаченого абзацом першим частини першої статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», то підстави для скасування оскаржуваної ФОП ОСОБА_1 постанови - відсутні.
64.          З огляду на вищевикладене, відсутні й підстави для задоволення цього позову в частині вимог про визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності на фізичну особу - підприємця ОСОБА_1 №23/17/24-60/1629 від 05.12.2019, винесеної відділом з питань державного архітектурно - будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради.
Висновки за результатами розгляду касаційної скарги
65.          За правилами частини першої статті 351 Кодексу адміністративного судочинства України суд скасовує судове рішення повністю або частково і ухвалює нове рішення у відповідній частині або змінює його, якщо таке судове рішення, переглянуте в передбачених статтею 341 цього Кодексу межах, ухвалено з неправильним застосуванням норм матеріального права або порушенням норм процесуального права.
66.          Ураховуючи викладене, Верховний Суд, провівши касаційний розгляд справи у межах доводів та вимог касаційної скарги, повноважень касаційного суду, визначених статтею 341 Кодексу адміністративного судочинства України, дійшов висновку про наявність підстав для часткового скасування оскаржуваних судових рішень та ухвалення нового судового рішення про відмову в задоволенні позову.
67.          Керуючись статтями 340, 341, 343, 349, 351, 355, 356, Кодексу адміністративного судочинства України, Суд 
ПОСТАНОВИВ:
Касаційну скаргу Відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради задовольнити частково.
Скасувати рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 15.03.2021 та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 26.10.2021 в частині задоволених позовних вимог про:
визнання протиправним та скасування пункту 1 припису Відділу з питань державного архітектурно - будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради №32 від 21.11.2019 щодо порушень: проектна документація на будівництво об`єкту розроблялася без урахування вихідних даних на проектування та дотриманням вимог законодавства;
визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності на фізичну особу - підприємця ОСОБА_1 №23/17/24-60/1629 від 05.12.2019, винесену відділом з питань державного архітектурно - будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради.
Ухвалити в цій частині нове судове рішення, яким у задоволенні позову фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради про визнання протиправними та скасування припису та постанови - відмовити.
В решті оскаржувані судові рішення залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною і не оскаржується.

Суддя-доповідач                                                                      Н.В. Коваленко

Судді:                                                                                                    Я.О. Берназюк

                                                                                          Т.Г. Стрелець