Справа № 439/1296/21                                Головуючий у 1 інстанції: Петейчук Б.М. 
Провадження № 22-ц/811/2036/22                        Доповідач в 2-й інстанції: Левик Я. А. 

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 

16 лютого 2023 року колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Львівського апеляційного суду в складі:
судді-доповідача: Левика Я.А.,
суддів: Крайник Н.П., Шандри М.М.,

розглянувши в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи у місті Львові цивільну справу за апеляційною скаргою Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Львівгаз» на рішення Бродівського районного суду Львівської області в складі судді Петейчук Б.М. від 08 липня 2022 року у справі за позовом Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Львівгаз» до ОСОБА_1 про стягнення майнової шкоди, -

в с т а н о в и л а :

рішенням Бродівського районного суду Львівської області від 08 липня 2022 року позовні вимоги Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Львівгаз» про стягнення майнової шкоди – задоволено частково.
Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Львівгаз» заподіяну майнову шкоду у розмірі 4 606 (чотири тисячі шістсот шість) гривень 79 копійок.
Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Львівгаз» сплачений судовий збір у розмірі 683 (шістсот вісімдесят три) гривні 27 копійок.
У задоволенні решти позовних вимог – відмовлено.
Вказане рішення оскаржило АТ «Оператор газорозподільної системи «Львівгаз».
В апеляційній скарзі просять рішення Бродівського районного суду Львівської області від 08 липня 2022 року скасувати та прийняти нове судове рішення, яким стягнути з відповідача на користь позивача вартість майнової шкоди в розмірі 15 303, 64 грн.
Вважають рішення суду незаконним, необґрунтованим та таким, що ухвалене з порушенням норм матеріального і процесуального права. Вважають, що суд встановив обставини справи на припущеннях: показаннях свідків з приводу тривалості витоку природного газу, який відбувся 04.11.2020 р. з вини відповідача, не дослідивши, при цьому, технічний акт та акт про порушення, а також надані докази в сукупності, внаслідок чого, судом неправомірно відхилено наданий “Львівгазом” акт-розрахунок необлікованого об`єму природного газу від 02.12.2020 р. З цих підстав рішення суду в оскаржуваній частині є необґрунтованим.
Відповідно до ст. 368, ч.2 ст. 369 ЦПК України, розгляд справи проводився без повідомлення учасників справи.
Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи, оцінивши мотиви учасників справи в межах доводів позовної заяви, відзиву на позовну заяву, відповіді на відзив, заперечення на відповідь на відзив, апеляційної скарги, відзиву на неї, – колегія суддів вважає, що апеляційна скарга до задоволення не підлягає з таких підстав. 
Із змісту оскаржуваного рішення вбачається, що суд першої інстанції, посилаючись, зокрема, на ст.ст. 10, 81, 89, 206, 258-259, 263-265 ЦПК України, 11,22,82, 1166,1192, Цивільного кодексу України, гл. 4 Розділу 11 Кодексу ГРМ, задовольняючи часткові позовні вимоги виходив з того, що 04 листопада 2020 року о 10 годині 15 хвилин до аварійної служби Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Львівгаз» надійшло повідомлення про пошкоджений газопровід у домоволодінні ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 . Працівниками аварійної служби за виїздом на місці події виявлено витік газу на стальному газопроводі низького тиску. Газопровід пошкоджено ломом, внаслідок копання каналізації, тобто проведення будівельних робіт ОСОБА_1 . На пошкодження тимчасово встановлено бандаж, а витік газу ліквідовано. Вже 05 листопада 2020 року на пошкоджений газопровід накладено заклад методом зварки. Відтак його повністю відремонтовано. Газопровід на якому відбулося пошкодження введено в експлуатацію, що підтверджується актом про порушення № 006112 від 04 листопада 2020 року; нарядом-допуском на виконання газонебезпечних робіт у газовому господарстві за № 251 від 05 листопада 2020 року; фотознімками із місця пошкодження газової мережі та заявкою № 646 від 04 листопада 2020 року. ОСОБА_1 надано дозвіл на проведення земельних робіт на території домогосподарства за адресою: АДРЕСА_1 , за умови присутності під час проведення таких робіт представника Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Львівгаз», що підтверджується обхідним листом за № 85 від 22 жовтня 2020 року із долученими до нього додатками. ОСОБА_1 надано фотознімок щодо підтвердження знаходження газорозподільної мережі позивача на глибині тридцять три сантиметри від поверхні землі. Акціонерним товариством «Оператор газорозподільної системи «Львівгаз» понесено витрати з ліквідації витоку газу стального газопроводу н/т ф80мм, під час події, яка мала місце 04 листопада 2020 року, в розмірі 4 012 гривень 53 копійки, що підтверджується наданим позивачем розрахунком витрат з ліквідації витоку. Акціонерним товариством «Оператор газорозподільної системи «Львівгаз» надано суду для дослідження Акт-Розрахунок понесених збитків, які завдані позивачеві унаслідок пошкодження газової мережі. Із розрахунку вбачається, що діями ОСОБА_1 заподіяно Акціонерному товариству «Оператор газорозподільної системи «Львівгаз» шкоду в розмірі 11 291 гривня 11 копійок. Тривалість витоку природного газу вказана як 5 700 секунд, тобто 95 хвилин. На підтвердження правильності розрахунків понесеної шкоди Акціонерним товариством «Оператор газорозподільної системи «Львівгаз» позивачем надано на дослідження суду Робочу документації газопостачання місто Броди Львівської області та Технічний акт Аварійної служби ПАТ «Львівгаз» від 04 листопада 2020 року. Ухвалюючи рішення суд виходив з того, що витік необлікованого об`єму природного газу під час події, із якої виникли спірні правовідносини між сторонами, тривав не більше п`яти хвилин (300 секунд). Отже, суд вважав за доцільне взяти до уваги розрахунок відповідача щодо фактичного розміру заподіяної шкоди, яка завдана витоком необлікованого об`єму природного газу та становить суму в розмірі 594 гривні 26 копійок. За таких обставин, всебічно та повно встановивши обставини справи на основі достовірних, достатніх, допустимих та належних доказів, суд прийшов до переконання, що ОСОБА_1 заподіяно Акціонерному товариству «Оператор газорозподільної системи «Львівгаз» майнової шкоди в розмірі 4 606 гривень 79 копійок, яка складається: вартості витоку необлікованого об`єму природного газу в розмірі: 594 гривні 26 копійок, та витрат, понесених позивачем у зв`язку із ліквідацію витоку газу в розмірі: 4 012 гривень 53 копійки.
Колегія суддів вважає, що підстав для скасування оскаржуваного рішення суду першої інстанції – немає. Висновки суду відповідають обставинам, що мають значення для справи, вимогам закону.
03.08.2021 року Акціонерне товариство «Оператор газорозподільної системи «Львівгаз» звернулося в суд з позовом до ОСОБА_1 , у якому просили:
- стягнути з відповідача на користь позивача вартість майнової шкоди у розмірі 15303,64 грн. 
Позивач зазначає, що ОСОБА_1 пошкодив стальний газопровід низького тиску, унаслідок чого на газопроводі відбувся витік газу, який у подальшому ліквідований аварійною службою Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Львівгаз». Позивач вказує, що 04 листопада 2020 року о 10 годині 15 хвилин до аварійної служби Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Львівгаз» надійшло повідомлення про пошкоджений газопровід за адресою: АДРЕСА_1 . Працівниками аварійної служби за виїздом на місці події виявлено витік газу на стальному газопроводі низького тиску. Газопровід пошкоджено ломом, внаслідок копання каналізації, тобто проведення будівельних робіт. Позивач зазначає, що попередньо на пошкодження тимчасово встановлено бліндаж, а витік газу ліквідовано. У подальшому 05 листопада 2020 року на пошкоджений газопровід накладено заклад методом зварки. Відтак його повністю відремонтовано. Газопровід на якому відбулося пошкодження введено в експлуатацію. Позивач акцентує, що щодо ОСОБА_1 складено акт про порушення. Зі змісту документу вбачається, що відповідно ОСОБА_1 ломом пошкодив газопровід. Останній підписав акт про порушення без жодних зауважень, що свідчить визнання відповідачем факту пошкодження газопроводу. Позивач наголошує, що ОСОБА_1 не звертався до Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Львівгаз» із заявою про погодження будівельних робіт в охоронній зоні газопроводу та не повідомляв про проведення таких робіт. Відтак на переконання позивача ОСОБА_2 зобов`язується компенсувати позивачу завдану майнову шкоду в розмірі 15 303 гривень 64 копійки, що складається із вартості необлікованого об`єму природного газу в розмірі 11 291 гривень 11 копійок, та витрат, понесених позивачем у зв`язку із ліквідацію витоку газу в розмірі 4 012 гривень 53 копійки.
Відповідно до ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є:  1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Якщо особа, яка порушила право, одержала у зв`язку з цим доходи, то розмір упущеної вигоди, що має відшкодовуватися особі, право якої порушено, не може бути меншим від доходів, одержаних особою, яка порушила право. На вимогу особи, якій завдано шкоди, та відповідно до обставин справи майнова шкода може бути відшкодована і в інший спосіб, зокрема, шкода, завдана майну, може відшкодовуватися в натурі (передання речі того ж роду та тієї ж якості, полагодження пошкодженої речі тощо).
У відповідності до ст. 1166 ЦК України,  майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Шкода, завдана каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю фізичної особи внаслідок непереборної сили, відшкодовується у випадках, встановлених законом. Шкода, завдана правомірними діями, відшкодовується у випадках, встановлених цим Кодексом та іншим законом.
Крім цього, відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача, а також вина заподіювача шкоди.
Зважаючи на наведене при вирішенні спору про стягнення шкоди суду слід встановити: 1. наявність заподіяної позивачу (позивачам) шкоди; 2. протиправність діяння відповідача (відповідачів); 3. наявність причинного зв`язку між заподіяною шкодою і протиправним діянням відповідача (відповідачів); а також 4. вину заподіювача (заподіювачів) шкоди.
При цьому кожна із вказаних обставин повинна бути підтверджена належними та допустимими доказами.
Як вбачається з матеріалів справи, правильно встановлено судом першої інстанції та сторонами не оспорено та не спростовано, – 4 листопада 2020 року о 10 годині 15 хвилин до аварійної служби Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Львівгаз» надійшло повідомлення про пошкоджений газопровід у домоволодінні ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 . Працівниками аварійної служби за виїздом на місці події виявлено витік газу на стальному газопроводі низького тиску. Газопровід пошкоджено ломом, внаслідок копання каналізації, тобто проведення будівельних робіт ОСОБА_1 . На пошкодження тимчасово встановлено бандаж, а витік газу ліквідовано. Вже 05 листопада 2020 року на пошкоджений газопровід накладено заклад методом зварки. Відтак його повністю відремонтовано. Газопровід на якому відбулося пошкодження введено в експлуатацію, що підтверджується актом про порушення № 006112 від 04 листопада 2020 року; нарядом-допуском на виконання газонебезпечних робіт у газовому господарстві за № 251 від 05 листопада 2020 року; фотознімками із місця пошкодження газової мережі та заявкою № 646 від 04 листопада 2020 року (а.с. 7, 9-12).
ОСОБА_1 надано дозвіл на проведення земельних робіт на території домогосподарства за адресою: АДРЕСА_1 , за умови присутності під час проведення таких робіт представника Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Львівгаз», що підтверджується обхідним листом за № 85 від 22 жовтня 2020 року із долученими до нього додатками (а.с. 61-65).
ОСОБА_1 надано фотознімок щодо підтвердження знаходження газорозподільної мережі позивача на глибині тридцять три сантиметри від поверхні землі (а.с. 66).
Акціонерним товариством «Оператор газорозподільної системи «Львівгаз» понесено витрати з ліквідації витоку газу стального газопроводу н/т ф80мм, під час події, яка мала місце 04 листопада 2020 року, в розмірі 4 012 гривень 53 копійки, що підтверджується наданим позивачем розрахунком витрат з ліквідації витоку (а.с. 23).
Акціонерним товариством «Оператор газорозподільної системи «Львівгаз» надано суду для дослідження Акт-Розрахунок понесених збитків, які завдані позивачеві унаслідок пошкодження газової мережі (а.с. 22). 
Із розрахунку вбачається, що діями ОСОБА_1 заподіяно Акціонерному товариству «Оператор газорозподільної системи «Львівгаз» шкоду в розмірі 11 291 гривня 11 копійок. Тривалість витоку природного газу вказана як 5 700 секунд, тобто 95 хвилин.
На підтвердження правильності розрахунків понесеної шкоди Акціонерним товариством «Оператор газорозподільної системи «Львівгаз» позивачем надано на дослідження суду Робочу документацію газопостачання місто Броди Львівської області та Технічний акт Аварійної служби ПАТ «Львівгаз» від 04 листопада 2020 року (а.с. 8, 13-21).
Судом встановлено, що позивач є оператором газорозподільної системи (далі: оператор ГРМ) – суб`єктом господарювання, що на підставі ліцензії здійснює діяльність з розподілу природного газу газорозподільною системою, яка знаходиться у його власності або користуванні відповідно до законодавства, та здійснює щодо неї функції оперативно-технологічного управління.
Відтак, на спірні правовідносини між сторонами поширюється спеціальне законодавство, зокрема Кодекс газорозподільних систем, затверджений постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 30 вересня 2015 року за № 2494 (надалі у тексті – Кодекс ГРМ).
Вимогами пунктів 1 та 4 Глави 1 розділу 3 Кодексу газорозподільної системи визначено, що експлуатацію газорозподільних систем здійснюють виключно оператори газорозподільних систем. У разі виникнення аварійної ситуації оператор газорозподільної системи зобов`язаний вжити необхідних заходів, спрямованих на відновлення належної роботи газорозподільної системи.
Пунктом 1 Глави 4 Розділу 3 Кодексу газорозподільних систем передбачено, що охоронна зона об`єктів газорозподільної мережі поширюється на газопроводи з надлишковим тиском природного газу не більше 1,2 МПа, ГРП, ШРП, вузли обліку природного газу, засоби захисту газопроводів від електрохімічної корозії, споруди і пристрої на газопроводах, розпізнавальні та сигнальні знаки місцезнаходження газопроводів і споруд на них, за винятком внутрішньобудинкових газових мереж.
Охоронна зона об`єктів газорозподільної системи – територія, обмежена умовними лініями, уздовж наземних, надземних і підземних газопроводів та їх споруд по обидва боки від крайніх елементів конструкції розподільних газопроводів та по периметру наземних споруд на визначеній відстані, на якій обмежується провадження господарської та іншої діяльності
Пунктами 7-9 вищевказаного вказаного розділу передбачено, що проведення ремонтних будівельних та (або) земляних робіт в охоронній зоні ГРМ здійснюється відповідно до законодавства за письмовим погодженням Оператора ГРМ. Юридичні та фізичні особи, а також фізичні особи - підприємці для отримання погодження Оператора ГРМ на проведення ремонтних, будівельних та/або земляних робіт в охоронній зоні ГРМ повинні подати Оператору ГРМ для узгодження проект плану їх проведення, розроблений з урахуванням вимог будівельних, а за необхідності – інших норм і правил, що регламентують ці роботи, а також заяву (лист) на отримання погодження.
Юридичні та фізичні особи, а також фізичні особи-підприємці, які отримали письмове погодження Оператора ГРМ, зобов`язані керуватися порядком проведення ремонтних, будівельних та земляних робіт і дотримуватись умов їх виконання з урахуванням вимог письмового погодження Оператора ГРМ (пункт 10 вказаного розділу 4 Кодексу ГРМ).
Відповідно до пункту 11 вказаного розділу 4 Кодексу письмове погодження Оператора ГРМ на проведення ремонтних, будівельних та (або) земляних робіт в охоронній зоні ГРМ оформляється у двох примірниках, один з яких зберігається в Оператора ГРМ протягом строку, визначеного законодавством.
За правилами пункту 16 розділу 4 Кодексу юридичні та фізичні особи, а також фізичні особи-підприємці, що проводять ремонтні, будівельні та земляні роботи в охоронних зонах, зобов`язані не пізніше ніж за добу до початку робіт повідомити представника Оператора ГРМ щодо проведення робіт.
Окрім цього, пунктом 1.34 Правил безпеки систем газопостачання, затверджених наказом Міністерства енергетики та вугільної промисловості України 15 травня 2015 року за № 285 передбачено, що перед початком робіт ударних механізмів і землерийної техніки поблизу підземного газопроводу працівники, що виконують земляні роботи, зобов`язані виявити фактичне місце розташування газопроводу шляхом шурфування вручну в присутності представника газорозподільного підприємства.
Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 звернувся до позивача: Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Львівгаз» із заявою про погодження на проведення земляних робіт в охоронній зоні газорозподільної мережі, а саме за адресою: АДРЕСА_1 . Такі роботи погоджені представником позивача за умови присутності представника Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Львівгаз» під час їх безпосереднього проведення.
Доказами у справі та показами допитаних під час судового засідання в суді першої інстанції свідків підтверджується обставина того, що  ОСОБА_1 здійснював проведення земельних робіт на охоронній зоні газорозподільної мережі без участі представника Оператора ГРМ. Відтак на момент проведення таких земельних робіт, фактично, ОСОБА_1 не мав нормативного-встановлено погодження на проведення такого виду робіт.
Також, показами свідків: ОСОБА_3 та ОСОБА_4 підтверджується обставина безпосереднього порушення пункту 1.34 Правил безпеки систем газопостачання, затверджених наказом Міністерства енергетики та вугільної промисловості України 15 травня 2015 року за № 285. Оскільки земельні роботи проводилися без попередньо встановлення фактичного місцезрозташування газотранспортної мережі позивача.
Суд першої інстанції правильно встановив, що проведення ОСОБА_1 відповідних робіт вважається незаконним, а поведінка відповідача такою, що усвідомлено суперечила вимогам законодавства, тобто винною та неправомірною, враховуючи встановлені судом обставини щодо здійснення відповідачем ОСОБА_1 земельних робіт без погодження із Оператором ГРМ, а також грубе порушення під час виконання таких робіт Правил безпеки систем газопостачання.
Також, судом правильно встановлено, що за обставин порушення вимог Правил безпеки систем газопостачання у частині проведення земельних робіт без попередньо встановлення фактичного місцезрозташування газотранспортної мережі, не слід вважати обґрунтованими доводи відповідача щодо невідповідності розміщення газотранспортної мережі відповідно до умов проектної документації, оскільки виконавши такі вимоги Правил безпеки систем газопостачання, ОСОБА_1 мав змогу уникнути пошкодження газотранспортної мережі на території охоронної зони газорозподільної мережі.
Водночас судом правильно встановлено, що позивач Акціонерне товариство «Оператор газорозподільної системи «Львівгаз» є особою, яка хоч і не є власником, але має законне право володіння майном. Відтак останньому належить право вимагати відшкодування шкоди, завданої цьому майну. 
Враховуючи те, що відповідно до статей 386, 395-396 ЦК України положення щодо захисту права власності поширюються також на осіб, які хоч і не є власниками, але володіють майном на праві господарського відання, оперативного управління або на іншій підставі, передбаченій законом чи договором (речове право), такі особи також мають право вимагати відшкодування шкоди, завданої цьому майну. Відтак, положення щодо захисту права власності поширюються також на осіб, які хоч і не є власниками, але володіють майном на праві господарського відання, оперативного управління або на іншій підставі, передбаченій законом чи договором (речове право), але також мають право вимагати відшкодування шкоди, завданої цьому майну.
Відтак, унаслідок неправомірної поведінки відповідача, позивачеві завдано шкоди, яка полягала в ліквідації витоку природного газу, а також реального витоку не облікованого об`єму природного газу, внаслідок пошкодження газорозподільної мережі відповідачем. Між такою протиправною поведінкою відповідача та наслідком у виді завдання майнової шкоди позивачу – неявний безпосередній причинний зв`язок.
Крім цього, судом першої інстанції правильно встановлено, що враховуючи презумпцію вини заподіювача шкоди, саме на відповідача покладено обов`язок довести відсутність останньої у власному діянні. Проте, відповідно до досліджених судом заперечень відповідача, позиція сторони зводиться фактично до зауважень на докази, надані позивачем. Факту неправомірної поведінки під час події, яка мала місце 04 листопада 2020 року, відповідач не спростовував, доказів на підтвердження відсутності вини в своїх діях не надав.
Зважаючи на вказане, суд правильно вважав, що внаслідок винної неправомірної поведінки ОСОБА_1 , яка знаходить в безпосередньому причинному зв`язку між спричиненою шкодою Акціонерному товариству «Оператор газорозподільної системи «Львівгаз», у відповідача виникло недоговірне (деліктне) зобов`язання із відшкодування шкоди, яка завдана позивачеві – Оператору ГРМ.
Пунктами 1 та 4 Глави 1 Розділу 3 Кодексу газорозподільної системи визначено, що експлуатацію газорозподільних систем здійснюють виключно Оператори газорозподільних систем. У разі виникнення аварійної ситуації Оператор газорозподільної системи зобов`язаний вжити необхідних заходів, спрямованих на відновлення належної роботи газорозподільної системи.
Відповідно до пункту 7 глави 4 розділу 11 Кодексу газорозподільної системи об`єм витоку (витрати) природного газу при аварійних ситуаціях через пошкоджений газопровід третіми особами, що є юридичними особами чи фізичними особами підприємцями, визначається відповідно до пункту 6 цієї глави «Порядок визначення необлікованих об`ємів природного газу та зміни їх режиму нарахування споживачу (несанкціонованому споживачу), що не є побутовим».
Змістом пункту 6 Глави 4 Розділу 11 Кодексу ГРМ встановлено, що якщо при порушеннях, визначених в пунктах 1-5 цієї глави, неможливо достовірно встановити номінальну потужність газового обладнання (відмова в доступі до об`єкта споживача, газовий відвід без наявного підключеного газового обладнання, несертифіковане обладнання, відсутність заводських паспортів, маркувань тощо), визначення об`єму природного газу здійснюється з урахуванням проміжку часу, за який необхідно визначити об`єм необлікованого природного газу, пропускної спроможності площі отвору, сопла, пальника або газопроводу за формулою, зазначеною у даному пункті.
Об`єм витоку (витрати) природного газу при аварійних ситуаціях через пошкоджений газопровід третіми особами, що є юридичними особами чи фізичними особами – підприємцями, визначається відповідно до пункту 6 цієї глави.
З матеріалів справи вбачається, що Акціонерному товариству «Оператор газорозподільної системи «Львівгаз» завдано майнову шкоду, яка складається з: вартості витоку не облікованого об`єму природного газу та витрат, понесених позивачем у зв`язку із ліквідацію витоку газу.
Витрати понесені позивачем у зв`язку із ліквідацією витоку газу відповідачем не оспорювались.
Зважаючи на вказане, суд першої інстанції прийшов до правильного висновку про те, що шкода, яка завдана Акціонерному товариству «Оператор газорозподільної системи «Львівгаз», у зв`язку із ліквідацією витоку газу становить 4 012 гривень 53 копійки, що розмір заподіяння шкоди в цій частинні є законним, обґрунтованим та доводами сторін не оспорюється.
Щодо визначення розміру шкоди, яка понесена у зв`язку із витоком не облікованого об`єму природного газу, то позивач наводить акт-розрахунок (а.с. 22), який заперечується відповідачем в частині «фактичного часу витоку природного газу».
Позивач вказує, що час витоку природного газу становить 95 хвилин (5 700 секунд), відповідно до якого здійснює нарахування розміру витоку не облікованого об`єму природного газу. Підставою для визначення такого «фактичного часу витоку природного газу» є наданий позивачем Технічний акт аварійної служби ПАТ «Львівгаз» від 04 липня 2020 року, який зазначає початок витоку газу о 10 годині 15 хвилин 04 листопада 2020 року та закінчення витоку газу о 11 годині 50 хвилин. Такий акт підписаний виключно представниками аварійної служби Публічного акціонерного товариства «Львівгаз» та не містить підпису ОСОБА_1 .
Суд першої інстанції правильно вважав недоведеними позивачем обставини справи в частині витоку природного газу протягом 95 хвилин, оскільки із показів допитаних під час судового засідання свідків, а саме: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 вбачається, що витік природного газу під час події, яка мала 04 листопада 2020 року о 10 годині 15 хвилин, був ліквідований власними зусиллями робітників (шляхом забиття дерев`яного колу в ділянку пошкодженої газової мережі) протягом п`яти хвилин.
При цьому, покази допитаних під час судового засідання свідків не спростовуються жодними доказами у справі. Позивач не клопотав перед судом щодо виклику свідків, які брали участь у складанні вищевказаного «Технічного акту», та будь-якими іншими доказами покази свідків не спростував.
Зважаючи на вказане, судом правильно встановлено, що витік не облікованого об`єму природного газу під час події, із якої виникли спірні правовідносини між сторонами, тривав не більше п`яти хвилин (300 секунд).
Крім цього, доводи позивача про тривалість витоку газу у 95 хв. додатково спростовані поданим ним же актом-розрахунком від 2.12.2008 року (а.с. 22) де вже тривалість витоку газу вказана – 35 хвилин. Тому суд правильно вважав за необхідне встановлення тривалості витоку газу додатковими доказами, зокрема, поясненнями свідків. 
Відтак, суд правильно взяв до уваги розрахунок відповідача щодо фактичного розміру заподіяної шкоди, яка завдана витоком не облікованого об`єму природного газу (а.с. 68) та становить суму в розмірі 594 гривні 26 копійок.
Зважаючи на вказане, суд першої інстанції прийшов до правильного висновку, що ОСОБА_1 заподіяно Акціонерному товариству «Оператор газорозподільної системи «Львівгаз» майнової шкоди в розмірі 4 606 гривень 79 копійок, яка складається: вартості витоку необлікованого об`єму природного газу в розмірі: 594 гривні 26 копійок, та витрат, понесених позивачем у зв`язку із ліквідацію витоку газу в розмірі: 4 012 гривень 53 копійки.
Зважаючи на вказане, доводи апеляційної скарги слід визнати безпідставними, а саму скаргу слід відхилити, рішення ж суду першої інстанції слід залишити без змін, як таке, що відповідає обставинам, що мають значення для справи та вимогам закону.
Керуючись ст.ст. 367, 368, 374 ч.1 п.1, 375, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, - 

п о с т а н о в и л а :

апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Львівгаз» – залишити без задоволення.
       Рішення Бродівського районного суду Львівської області від 08 липня 2022 року – залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку шляхом подання касаційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повної постанови безпосередньо до Верховного Суду.

Повний текст постанови складено 16 лютого 2023 року.

Головуючий:                                                                                                Я.А. Левик

Судді:                                                                         Н.П. Крайник

                                                                        М.М. Шандра