Ухвала
 
27 грудня 2022 року
м. Київ
 
справа № 638/11303/17
провадження № 61-12501ск22
Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Тітова М. Ю. розглянув касаційну скаргу Харківської міської ради на постанову Харківського апеляційного суду від 15 лютого 2022 року та додаткову постанову Харківського апеляційного суду від 10 листопада 2022 року в справі за позовом Харківської міської ради до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Салига Наталія Анатоліївна, Шоста Харківська державна нотаріальна контора, Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради, Департамент реєстрації Харківської міської ради, про визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину за законом, визнання договорів купівлі-продажу недійсними, скасування рішень державних реєстраторів, визнання спадщини відумерлою, витребування квартири від добросовісного набувача,
встановив:
09 грудня 2022 року Харківська міська рада засобами поштового зв`язку надіслала до Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Харківського апеляційного суду від 15 лютого 2022 року та додаткову постанову Харківського апеляційного суду від 10 листопада 2022 року у вказаній справі, тобто з пропуском строку на касаційне оскарження, передбаченого статтею 390 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України).  
Касаційна скарга не може бути прийнята до розгляду судом касаційної інстанції з огляду на таке.
У касаційній скарзі заявник просить поновити строк на касаційне оскарження судових рішень. На обґрунтування поважності причин пропуску строку на касаційне оскарження посилається на введення воєнного стану в Україні, обстріли будівлі Харківської міської ради, а також заявник зазначає, що про існування оскаржуваної постанови Харківського апеляційного суду від 15 лютого 2022 року Харківська міська рада дізналась 11 листопада 2022 року, коли на її електронну адресу надійшла копія додаткової постанови суду апеляційної інстанції від 10 листопада 2022 року. Вказує, що згідно з відомостями автоматизованої системи діловодства Харківської міської ради «Док Проф» постанова апеляційного суду від 15 лютого 2022 року до Харківської міської ради не надходила. З огляду на зазначені обставини, як стверджує заявник, була відсутня можливість для належного та якісного представництва інтересів Харківської міської ради в суді, зокрема, подання касаційної скарги.  
Відповідно до статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження. Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.
Згідно з пунктом 2 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги додаються докази, що підтверджують дату отримання копії оскаржуваного рішення суду апеляційної інстанції, - за наявності.
Відповідно до частини третьої статті 272 ЦПК України у разі проголошення в судовому засіданні скороченого рішення суд надсилає учасникам справи копію повного судового рішення протягом двох днів з дня його складання - в електронній формі у порядку, встановленому законом (у випадку наявності в особи офіційної електронної адреси), або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса в особи відсутня.
Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (частина перша статті 44 ЦПК України).
Заявником не надано жодного доказу щодо недотримання апеляційним судом вимог статті 272 ЦПК України, а із доданих до касаційної скарги матеріалів неможливо встановити, чи був порушений апеляційним судом порядок вручення судового рішення.
Так, заявником не було надано доказів на підтвердження того, що копія постанови Харківського апеляційного суду від 15 лютого 2022 року не була надіслана апеляційним судом на адресу заявника до 24 лютого 2022 року, тобто до введення воєнного стану в Україні.  
Крім того, як вбачається з Єдиного державного реєстру судових рішень, повний текст оскаржуваної постанови Харківського апеляційного суду від 15 лютого 2022 року оприлюднений в реєстрі 09 вересня 2022 року, однак заявник звернувся до суду касаційної інстанції з касаційною скаргою лише через три місяці після оприлюднення оскаржуваного судового рішення - 09 грудня 2022 року.
Суд також бере до уваги, що загальний доступ до Єдиного державного реєстру судових рішень було відновлено Державною судовою адміністрацією ще 20 червня 2022 року.
Заявником не надано жодних доказів на підтвердження того, що введення в Україні воєнного стану створило для нього об'єктивні перешкоди для подання касаційної скарги після оприлюднення в реєстрі 09 вересня 2022 року повного тексту постанови суду апеляційної інстанції від 15 лютого 2022 року. 
У зв'язку з тим, що безпідставне поновлення строку на касаційне оскарження судового рішення є порушенням вимог пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, касаційну скаргу необхідно залишити без руху, а особі, яка її подала, надати строк для усунення вказаних недоліків, а саме: направити до суду касаційної інстанції заяву про поновлення процесуального строку на касаційне оскарження, в якій навести належні підстави для поновлення цього строку та надати відповідні докази (супровідний лист про надсилання кореспонденції апеляційним судом, поштовий конверт, довідку апеляційного суду щодо надсилання та щодо отримання/неотримання Харківською міською радою копії повного тексту постанови Харківського апеляційного суду від 15 лютого 2022 року тощо).
Також згідно з пунктом 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Підпунктом 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що розмір судового збору за подання касаційної скарги становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.
Відповідно до пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції, що діяла на момент звернення з позовом) судовий збір за подання до суду юридичною особою позовної заяви немайнового характеру становив 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Судовий збір за подання юридичною особою позовної заяви майнового характеру становив 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. 
Згідно з частиною третьою статті 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру. 
Заявник оскаржує судове рішення апеляційного суду від 15 лютого 2022 року в частині відмови у задоволенні п'яти вимог немайнового характеру: 1) про визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1 від 10 лютого 2017 року; 2) про визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1 від 07 березня 2017 року; 3) про скасування рішення державного реєстратора прав на нерухоме майно Вовокожи О. М. від 09 лютого 2017 року № 33788680; 4) про скасування рішення державного реєстратора прав на нерухоме майно - приватного нотаріуса Салиги Н. А. від 10 лютого 2017 року № 33812716; 5) про скасування рішення державного реєстратора прав на нерухоме майно - приватного нотаріуса Салиги Н. А. від 07 березня 2017 року № 33788680.
Також постанова Харківського апеляційного суду від 15 лютого 2022 року оскаржується заявником в частині відмови у задоволенні вимоги майнового характеру про витребування квартири від добросовісного набувача. 
Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2017 рік» встановлено, що з 01 січня 2017 року прожитковий мінімум для працездатних осіб у місячному розмірі складає 1 600, 00 грн.
До касаційної скарги заявником додано платіжне доручення про сплату судового збору у розмірі 19 200, 00 грн.
Ураховуючи позовні вимоги, а також вимоги касаційної скарги, судовий збір за подання касаційної скарги на постанову апеляційного суду в частині оскарження вимог немайнового характеру становить 16 000, 00 грн (1 600, 00 грн * 1 * 5 * 200 %).
Згідно з пунктом 2 частини першої статті 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.
Аналіз касаційної скарги та доданих до неї матеріалів не дозволяє встановити ціну позову в частині вимоги майнового характеру, оскільки неможливо встановити вартість спірного нерухомого майна, витребувати яке від добросовісного набувача просить позивач.
Таким чином, заявнику необхідно самостійно визначити розмір судового збору за подання касаційної скарги в частині оскарження позовної вимоги майнового характеру, підтвердивши його розмір належними доказами (наприклад, позовна заява з визначеною ціною позову станом на день її подання, експертний висновок, дані загальнодоступних джерел стосовно ринкової вартості майна тощо) та сплатити його у розмірі 200 % ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви з урахуванням вартості майна, витребувати яке від добросовісного набувача просив позивач.
З огляду на зазначене, оскільки заявником до касаційної скарги додано квитанцію про сплату судового збору у розмірі 19 200, 00 грн, Харківській міській раді слід доплатити різницю судового збору в частині вимоги майнового характеру, визначену заявником відповідно до вимог закону.
Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК у м. Києві/Печерс.р-н/22030102, код ЄДРПОУ: 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: UA288999980313151207000026007, ККДБ: 22030102, найменування податку, збору, платежу: судовий збір (Верховний Суд, 055).
Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати оригінал квитанції (платіжного доручення), що підтверджує його сплату.
Крім того, відповідно до пункту 5 частини другої статті 392 ЦПК України у касаційній скарзі повинно бути зазначено підставу (підстави), на якій (на яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 389 цього Кодексу підстави (підстав).
Частиною другою статті 389 ЦПК України визначено, що підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках:
1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;
2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;
3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;
4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.
У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 1 частини другої статті 389 цього Кодексу в касаційній скарзі зазначається постанова Верховного Суду, в якій викладено висновок про застосування норми права у подібних правовідносинах, що не був врахований в оскаржуваному судовому рішенні.
У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 2 частини другої статті 389 цього Кодексу в касаційній скарзі зазначається обґрунтування необхідності відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду.
У касаційній скарзі повинно бути зазначено конкретний (конкретні) пункт (пункти) частини другої статті 389 ЦПК України, на підставі якого (яких) подається касаційна скарга та обґрунтовано (мотивовано) наявність цієї підстави (підстав).
Однак у касаційній скарзі заявником не вказано,з яких саме підстав, передбачених частиною другою статті 389 ЦПК України, оскаржується додаткова постанова Харківського апеляційного суду від 10 листопада 2022 року. 
Натомість Харківською міською радою, як вбачається з тексту касаційної скарги, зазначено лише підставу касаційного оскарження постанови Харківського апеляційного суду від 15 лютого 2022 року. 
Таким чином, заявнику необхідно надати суду нову редакцію касаційної скарги разом із копіями скарги та доданих до неї матеріалів відповідно до кількості учасників справи, оформлену відповідно до положень статті 392 ЦПК України з урахуванням вимог цієї ухвали із зазначенням конкретного (конкретних) пункту (пунктів) частини другої статті 389 ЦПК України, на підставі якого (яких) подається касаційна скарга на додаткову постанову Харківського апеляційного суду від 15 лютого 2022 рокута обґрунтуванням (мотивуванням) наявності цієї підстави (підстав), подати заяву про поновлення процесуального строку на касаційне оскарження, в якій навести належні підстави для поновлення цього строку та надати відповідні докази, а також самостійно визначити розмір судового збору за подання касаційної скарги в частині оскарження позовної вимоги майнового характеру та доплатити судовий збір.
Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.
Ураховуючи наведене, касаційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням заявнику строку для усунення зазначених недоліків.
Керуючись статтями 185, 390, 392, 393 ЦПК України,
ухвалив:
Касаційну скаргу Харківської міської ради на постанову Харківського апеляційного суду від 15 лютого 2022 року та додаткову постанову Харківського апеляційного суду від 10 листопада 2022 року залишити без руху.  
Встановити для усунення недоліків строк десять днів з дня вручення цієї ухвали.
У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали в частині подання заяви про поновлення строку на касаційне оскарження із зазначенням поважних підстав для його поновлення та наданням відповідних доказів у відкритті касаційного провадження буде відмовлено.
У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали в іншій частині касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявнику.
Ухвала оскарженню не підлягає.
 
Суддя                                                                                                   М. Ю. Тітов