КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД 

Апеляційне провадження                                                             Доповідач- Ратнікова В.М.
№ 22-ц/824/3307/2023                                          
 
                                                          П О С Т А Н О В А
 
І М Е Н Е М     У К Р А Ї Н И
 
  м. Київ                                                                                    Справа № 757/10992/20-ц
 
29 березня 2023 року Київський апеляційний суд в складі колегії суддів  Судової палати з розгляду цивільних справ:
 
головуючого судді  - Ратнікової В.М.
суддів                      - Борисової О.В.    
                                - Левенця Б.Б.
 
розглянувши у порядку письмового провадження цивільну справу за апеляційними скаргами представника Національної поліції України Старощук Маріни Вікторівни та представника Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві Ватоліна Андрія Геннадійовича на рішення Печерського районного суду м. Києва від 06 липня 2022 року, ухвалене під головуванням судді Остапчук Т.В., у цивільній справі за позовом Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_1 до Головного слідчого управління Національної поліції України, Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві, Старшого слідчого з особливо важливих справ Головного слідчого управління Національної поліції України капітана поліції Пристанскова Роберта Валерійовича, третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю «Тріденс» про відшкодування матеріальної шкоди, -
в с т а н о в и в:
 
У березні 2020 року Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Головного слідчого управління Національної поліції України, Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві, Старшого слідчого з особливо важливих справ Головного слідчого управління Національної поліції України капітана поліції Пристанскова Роберта Валерійовича, третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю «Тріденс» про відшкодування матеріальної шкоди.
Позовні вимоги обґрунтовувала тим, що вона, ОСОБА_1 , займається приватною нотаріальною діяльністю, що підтверджується відкритим реєстром нотаріусів, свідоцтво № 7523, та використовує для своєї професійної діяльності приміщення за адресою: АДРЕСА_4 літ, «В», яке на праві власності належить ТОВ «Тріденс».
05 вересня 2019 року за місцем знаходження офісу приватного нотаріуса було проведено обшук на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва Матійчук Г.О. від 23 серпня 2019 року (справа № 757/44977/19-к). Даною ухвалою надано дозвіл старшому слідчому з ОВС ГСУ НП України Пристанскову Р.В. та слідчим слідчої групи на проведення обшуку за місцем знаходження офісу Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_1 у приміщенні нежитлових будівель, розташованих за адресою: АДРЕСА_4 (Літ. А, Б, В, Г), які на праві власності належать ТОВ «Тріденс» з метою відшукання та вилучення документів щодо вчинення будь-яких реєстраційних та нотаріальних дій відносно об`єктів нерухомого майна, розташованого за наступними адресами: ( АДРЕСА_1 , земельною ділянкою кадастровий номер: ..061:0007 та документів щодо вчинення будь-яких дій, де стороною правочину виступають КП «КЗАБК», ТОВ «ФК Інфінменеджмент», TOB «АКІРА», ТОВ «Укрінвестресурс», ТОВ Стратег», ТОВ «Кредері Груп», ТОВ «Індастріал пропертіз інвестментс», ТОВ «Броварський алюмінєвий завод», ТОВ «Інвестиції 3 тисячоліття», ПП «СП» «Юстиція», ТОВ «Гвардіз груп», ТОВ «Аніра», ТОВ «Предіум», ТОВ «Молетрі», АТ «Асвіо-Банк», ТОВ «Полівед», ТОВ «Долмарт трейдінг, а також ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .
Зазначала, що в цей день, 05 вересня 2019 року, вона перебувала у відпустці, про що офіційно повідомлено Головне територіальне управління юстиції у місті Києві, та в момент проведення обшукуперебувала разом з дитиною у Волинській області на відпочинку у батьків. Повідомлення про проведення обшуку або про намір провести обшук від правоохоронних органів не отримувала та не була повідомлена перед проникненням та після проникнення до приміщення нотаріальної контори. Враховуючи ту обставину, що дозвіл було надано на проведення обшуку старшому слідчому в ОВС ГСУ НП України Пристанскову Р.В., тому саме вказана особа зобов?язана була вжити належних заходів для забезпечення присутності під час проведення обшуку осіб, чиї права та законні інтереси можуть бути обмежені або порушені, а саме, приватного нотаріуса, чого зроблено не було.
В день проведення обшуку, після повідомлення охоронною фірмою про злам приміщення, до офісу виїхав її чоловік - ОСОБА_4 , та виявив, що в офісі нотаріуса вже перебувають слідча та оперативні групи та інші невстановлені особи. В подальшому до офісу приїхали адвокати власника приміщення - ТОВ «Тріденс», які при прибутті зафіксували, що за адресою: АДРЕСА_3 , знаходиться машина пожежної безпеки, а увійшовши в середину приміщення, побачили, що працівники Державної служби України з надзвичайних ситуацій здійснюють дії щодо відкриття архіву нотаріуса, на вході до якого встановлено бронедвері. Події відбулися наступним чином: відключення відеокамери шляхом пошкодження проводів, зрізання віконних решіток та пошкодження майна, проникнення відповідачів до нотаріальної контори через вікно, та здійснення подальшого пошкодження майна. В подальшому, правоохоронні органи на чолі зі старшим слідчим з ОВС ГСУ НП України Пристансковим Р.В. вилучили 106 нотаріальних справ.
Посилаючись на те, що згідно з ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 23 серпня 2019 року у справі № 757/44977/19-к дозвіл на обшук надано старшому слідчому в особливо важливих справах Головного слідчого управління Національної поліції України капітану поліції Пристанскову Р.В. та слідчим слідчої групи, інших осіб (наприклад спеціалістів тощо) не залучено та дозволу на залучення не надано, тому, на думку позивача, відповідно до положень статті 236 КПК України виключно слідчий мав  право самостійно відкривати закриті приміщення, сховища, речі, і жодні інші особи такого права не мали. Відповідно допущення слідчим до відкриття закритих приміщень працівників Головного управління ДСНС України у м. Києві, без наявності повноважень на їх вчинення, є зламом дверей та призводить до неправомірності дій таких осіб та безпідставності перебування їх в офісі нотаріуса. 
До того ж, жодного наказу, розпорядження, як того вимагає «Порядок організації внутрішньої, гарнізонної та караульної служб в органах управління і підрозділах Оперативно-рятувальної служби цивільного захисту Державної служби України з надзвичайних ситуацій», затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 жовтня 2014 року № 1032, наказ ДСНС від 12 червня 2013 року № 403«Про оперативне інформування в системі ДСНС України», не надано, і такі накази/розпорядження про надання допомоги національній поліції України ГУНП у м. Києві у проведенні слідчих дій в частині зрізання замка на віконних гратах, відкриття вхідних та міжкімнатних металевих дверей офісу відсутні та не приймались, про що вказують витребувані стороною позивача докази.
Оскільки участь працівників ДСНС під час обшуку не є виконанням покладених на ДСНС завдань, при цьому у таких працівників ДСНС на час виїзду відсутні будь-які накази/розпорядження на виїзд, а лист слідчого не породжує для працівників ДСНС право виїзду за адресою: АДРЕСА_4 , тому, за вимогами позову позивача, працівники ДСНС не мали прав взаємодіяти зі старшим слідчим Пристансковим Р.В. при проведенні обшуку, а залучення таких представників слідчим є перевищення таким слідчим службових повноважень та зловживанням службовим становищем.
Отже, працівники ГУ ДСНС у м. Києві, які зламували приміщення за вказівкою слідчого Пристанскова Р.В., не є учасниками слідчої дії, а внаслідок зловживання Пристансковим Р.В. службовим становищем, незаконно прибули за адресою: АДРЕСА_4 , та виконали незаконну вказівку слідчого Пристанскова Р.В. щодо пошкодження майна нотаріуса з метою проникнення до офісу нотаріуса, використавши спеціальні засоби - бензоріз та шанцевий інструмент.
Крім того, після проведення обшуку майна та пошкодження, у тому числі, і цілісності майна, слідчий Пристансков Р.В., не забезпечив схоронності майна приватного нотаріуса, залишивши приміщення з документами, що містять нотаріальну таємницю відкритим, зі зламаною віконною решіткою, вікном, та без охоронної сигналізації.
Також вважала, що слідчий Пристансков Р.В., використавши своє службове становище, ввів в оману суд щодо місцязнаходження нотаріуса, що є службовою недбалістю слідчого, незаконно отримав санкцію на обшук приміщень, до якого нотаріус не має жодного відношення, а в подальшому передав приміщення за адресою:  АДРЕСА_4 на відповідальне зберігання ОСОБА_4 , до якого ні вона як приватний нотаріус, ні її чоловік ОСОБА_4 не мають жодного відношення, оскільки адреса нотаріальної контори згідно реєстру - АДРЕСА_4 .
Позивач зазначала, що під час обшуку, проведеного старшим слідчим з ОВС ГСУ НП України Пристансковим Р.В., в офісі приватного нотаріуса було пошкоджено орендоване нею майно та їй було завдано матеріальну шкоду. З метою виявлення збитків 06 вересня 2019 року між орендодавцем (ТОВ «Тріденс») та нею, як орендарем приміщення, складено акт виявлених пошкоджень та 04 листопада 2019 року на підставі виставлених рахунків підрядними організаціями визначено розмір завданої шкоди на загальну суму 76 382,66 грн.
З метою захисту своїх прав вона у 2019 році зверталась до Печерського районного суду міста Києва зі скаргою на бездіяльність службових осіб ГСУ Національної поліції України, що знайшло відображення в ухвалі Печерського районного суду м. Києва від 07 жовтня 2019 року (справа № 757/48982/19-к) за результатом розгляду якої судом встановлені обставини щодо безпідставності вилучення слідчим майна Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_1 під час обшуку, оскільки вилучені нотаріальні справи (106 нотаріальних справ) не підпадають під критерії, визначені ухвалами слідчого судді, на підставі яких працівниками органу досудового розслідування проведено слідчу дію - обшук.
В задоволенні скарги на бездіяльність уповноважених осіб ГСУ Національної поліції України щодо незабезпечення схоронності майна при проведенні обшуку та зобов?язання відшкодувати шкоду (справа № 757/49249/19-к) судом відмовлено, з тих мотивів, що положеннями статті 303 КПК України не передбачено можливості визнання протиправною та незаконною бездіяльність щодо незабезпечення уповноваженими особами ГСУ Національної поліції України схоронності майна офісу приватного нотаріуса при проведенні обшуку 05 вересня 2019 року, із зобов`язанням уповноважених осіб ГСУ Національної поліції України відшкодувати завдану шкоду.
Звертаючись до суду з даним позовом, позивач, посилаючись на те, що слідчий Пристансков Р.В., усвідомлюючи, що не мав повноважень без ухвали суду на залучення третіх осіб для проведення обшуку, не отримавши відмови у відкритті дверей офісу приватного нотаріуса, вчинив несанкціоновані дії шляхом залучення працівників Державної служби з надзвичайних ситуацій, які, розуміючи відсутність у них розпоряджень на виїзд до офісу нотаріуса і відсутність права (розпорядження) на відкриття і злам майна, вчинили незаконі дії, що призвело до завдання їй шкоди, просила суд стягнути на свою користь солідарно з Головного слідчого управління Національної поліції України та Головного Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві 76 382,66 грн на відшкодування майнової шкоди.
Рішенням Печерського районного суду м. Києва від 06 липня 2022 року позов Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_1 до Головного слідчого управління Національної поліції України, Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві, Старшого слідчого з особливо важливих справ Головного слідчого управління Національної поліції України капітан поліції Пристансков Роберт Валерійович про відшкодування матеріальної шкоди  задоволено.
Стягнуто з Державного бюджету України шляхом списання коштів з єдиного казначейського рахунку Державної казначейської служби України (місцезнаходження: 01601 м.Київ, вул.Бастіонна 6, код ЄДРПОУ 37567646) на користь  Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_1 на відшкодування завданої  матеріальної шкоди 76 382,66 грн (сімдесят шість тисяч триста вісімдесят дві гривні, 66 коп.).
Не погоджуючись з ухваленим рішенням суду першої інстанції, представник Національної поліції України Старощук Маріна Вікторівната представник відповідача Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві Ватолін Андрій Геннадійович подали апеляційні скарги.
В апеляційній скарзі представник Національної поліції України Старощук Маріна Вікторівна просить рішення Печерського районного суду м. Києва від 06 липня 2022 року скасувати та ухвалити нове судове рішення, яким в задоволенні позовних вимог Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_1 відмовити.
В обґрунтування змісту вимог апеляційної скарги зазначає, що оскаржуване рішення суду першої інстанції є незаконним та необґрунтованим, ухвалено при невідповідності висновків обставинам справи, що призвело до неправильного вирішення справи.
Апеляційна скарга мотивована тим, що предметом спору є відшкодування шкоди, завданої неправомірними діями працівників органів досудового розслідування на підставі правил деліктної відповідальності, а відтак необхідною підставою для притягнення Головного слідчого управління Національної поліції України до відповідальності у вигляді стягнення шкоди є, зокрема, встановлення фактів неправомірних дій чи бездіяльності цього органу чи його посадових або службових осіб, у тому числі відповідними судовими рішеннями.
Судових рішень чи будь яких інших доказів, які б свідчили про протиправність дій чи бездіяльність Головного слідчого управління Національної поліції України щодо пошкодження майна позивача немає.
Посилання суду першої інстанції на судове рішення (ухвалу) Печерського районного суду міста Києва у справі № 910/8809/21 щодо неповернення тимчасово вилученого майна у кримінальному проваджені № 12019000000000634 вважає безпідставним, оскільки  встановлені у даній справі обставини не вказують на здійснення незаконних дії чи бездіяльності посадовими особами Головного слідчого управління Національної поліції України під час здійснення обшуку офісу приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_1 05 вересня 2019 року та не встановлюють причинного зв`язку між протиправною поведінкою особи та шкодою.
Не надано позивачем належних та допустимих доказів, які б підтверджували, що шкода була завдана майну позивача саме 05 вересня 2019 року та під час обшуку, оскільки із досліджених судом доказів вбачається, що обшук проводився 05 вересня 2019 року, акт виявлених пошкоджень складено 06 вересня 2019 року, а акт визначення розміру збитків складено більше ніж через 3 місяці, а саме - 12 грудня 2019 року. 
Крім того, відповідно до Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» (далі - Закон про оцінку майна) проведення оцінки майна є обов`язковим у випадках визначення збитків або розміру відшкодування у випадках, встановлених законом. Однак, позивачем не надано звіт з оцінки майна, крім того не надано жодних доказів, на яких підставах ТОВ «Тріденс» здійснював визначення розміру збитків, завданих  позивачу.
Таким чином, вважає, що позивачем не доведено розмір шкоди, яка йому завдана, причинний зв`язок між шкодою та діями посадових осіб Головного слідчого управління Національної поліції України та протиправність діянь посадових осіб Головного слідчого управління Національної поліції України.
В частині порушення норм процесуального права зазначає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення про права, свободи, інтереси та (або) обов`язки Національної поліції України, яка не була залучена до участі у справі.
Відповідно до п. 14 Положення про Національну поліцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25.10.2015 № 877, Національна поліція є юридичною особою публічного права, має печатку із зображенням Державного Герба України та своїм найменуванням, власні бланки, рахунки  в органах Казначейства.
Так, згідно із п. 1 розділу І Положенням про Головне слідче управління Національної поліції України, затвердженого наказом Національної поліції України від 27.11.2015 № 127 (зі змінами внесеними наказами Національної поліції України від 29.01.2018 № 69 та від 29.07.2019 № 755) (далі - Положення) Головне слідче управління Національної поліції України є структурним підрозділом апарату Національної поліції України, який забезпечує в межах повноважень виконання законодавства України про кримінальне провадження та є головним органом досудового розслідування в Національній поліції України.
Отже, позивач Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу ОСОБА_1 пред`явила позов до структурного підрозділу Національної поліції України, який не є юридичною особою і не може бути стороною у цивільному процесі.
Встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову є обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи. Зазначений висновок висловлено Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 17 квітня 2018 року у справі №523/9076/16. Вказані правові висновки містяться також у постановах Верховного Суду від 07 жовтня 2020 року в справі № 705/3876/18, від 19 серпня 2020 року в справі № 639/6295/16-ц, від 14 липня 2020 року в справі № 686/23977/18, від 08 липня 2020 року в справі № 612/808/18 та від 28 жовтня 2020 року в справі № 761/23904/19.
Отже, суд першої інстанції мав здійснити заміну неналежного відповідача на належного або залучити Національну поліцію України у якості співвідповідача.
У поданій апеляційній скарзі представник відповідача Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві Ватолін Андрій Геннадійович  просить рішення Печерського районного суду м. Києва від 06 липня 2022 року скасувати та ухвалити нове судове рішення, яким в задоволенні позовних вимог Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_1 відмовити у повному обсязі.
В обґрунтування змісту вимог апеляційної скарги зазначає, що оскаржуване рішення суду першої інстанції є незаконним та необґрунтованим,  висновки суду не відповідають  встановленим  обставинам справи, що призвело до неправильного вирішення справи.
Апеляційна скарга мотивована тим, що суд першої інстанції не оцінив і не з`ясував усіх обставин,  які мають значення для справи.
Фактичні обставини справи вказують на те, що з метою одержання допомоги та керуючись п. 1 ст. 236 КПК України, слідчим 05 вересня 2019 року було залучено Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві для надання допомоги Національній поліції за адресою: м. Київ, Шевченківській район, вул. Трьохсвятительська,7.
Отже, на думку відповідача, допомога Національній поліції надавалась відповідно до вимог чинного законодавства, а дії підрозділу ГУ ДСНС України у м. Києві повністю відповідають чинному законодавству.
При цьому, умовою виникнення деліктних зобов`язань є протиправність поведінки заподіювана шкоди. Належним доказом протиправних (неправомірних) рішень, дій чи бездіяльності є, як правило, відповідне судове рішення, що набрало законної сили, або відповідне рішення вищих посадових осіб органу державної влади.
Дії працівників Головного управління ДСНС України у м. Києві в судовому порядку не оскаржувались, а також відсутні будь-які  інші докази, які свідчили б про протиправність (неправомірність) їх  дій.
Таким чином, жодних протиправних дій Головне управління не вчиняло, а позивачем не доведено протиправність дій відповідачів, тому відсутній причинно-наслідковий зв`язок  між протиправною поведінкою та заподіяною шкодою.
Безпідставним вважає висновок суду першої інстанції про те, що позивачем надано належні та допустимі докази спричинення їй матеріальної шкоди та визначення її розміру, посилаючись на те, що, в силу вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», наданий позивачем акт визначення розміру збитків від 12 грудня 2019 року не є таким доказом.  
Відповідно до  вимог ст. 7 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», проведення оцінки майна є обов`язковим у випадках визначення збитків або розміру відшкодування у випадках встановлених законом.
Згідно з ч. 1 ст. 10 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» оцінка майна проводиться на підставі договору між суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання та замовником оцінки або на підставі ухвали суду про призначення відповідної експертизи щодо оцінки майна.
Відповідно до ч. 2 ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.
Позивачем  на підтвердження свої доводів не надано договору на оцінку майна, як і не надано звіт про оцінку майна, що передбачено вищенаведеним Законом, у зв`язку з чим неможливо встановити суму збитків та визначити розмір відшкодування.
Також, судом не враховано, що у протоколі обшуку адвокатами позивача зазначено про пошкодження лише грат та дверей, а в акті виявлених пошкоджень, який складений на наступний день після проведення слідчих дій, зазначається набагато більший перелік пошкоджень.
У відзиві на апеляційні скарги представник позивача - адвокат Таран Оксана Миколаївна просить апеляційні скарги Національної поліції України та відповідача Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.
 Зазначає, що позивачем доведено факт заподіяння йому матеріальної шкоди, наявності причинно-наслідкового зв`язку між діями посадової особи та наслідками, з огляду на наступне.
Слідчий усвідомлюючи, що не має повноважень залучати третіх осіб без відповідної ухвали суду, своєї постанови, без занесення даних до протоколу обшуку з роз`ясненням прав та обов`язків спеціалістів, усвідомлюючи відсутність у нього відмови у відкритті дверей, оскільки проникнення до офісу та злам віконної рами, замка, дверей до архіву нотаріуса вже почалось до прибуття представників ТОВ «Тріденс» (орендодавця), вчинив несанкціоновані дії, які явно порушують вимоги КПК України щодо пошкодження майна.
Більше того, з огляду на дії слідчого - виклик Державної служби з надзвичайних ситуацій, у розпорядженні яких знаходиться необхідне обладнання, останній не мав наміру отримувати відмову у відкритті дверей, як встановлює ст. 236 КПК України, а виїхав з чітким наміром зламу шляхом використання обладнання Державної служби з надзвичайних ситуацій для здобуття документів, розуміючи, що такі його дії є протиправними та незаконними, а залучення працівників Державної служби з надзвичайних ситуацій - незаконним.
При цьому, працівники Державної служби з надзвичайних ситуацій, розуміючи відсутність у них наказів/розпоряджень на виїзд до офісу приватного нотаріуса і відсутність права/розпорядження на відкриття і злам майна, вчинили  незаконні дії, що призвело до завдання матеріальної шкоди позивачу.
Наявність всіх вищезазначених умов є обов`язковим для прийняття судом рішення про відшкодування завданої шкоди.
Твердження відповідача Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві про те, що проникнення відбулося за рішенням виконавця обшуку шляхом залучення ним співробітників ДСНС вважає безпідставним, оскільки жодного рішення винесено не було, а лист старшого слідчого не можна ототожнювати з рішенням, оскільки згідно вимог ч. 3 ст. 110 КПК України рішення слідчого приймається у формі постанови, яка слідчим винесена не була.
Отже, пошкодження майна  у офісі нотаріуса відбулись виключно у зв`язку з неправомірними діями органів слідства, наявність шкоди зафіксована у протоколі обшуку, акті про пошкодження і акті про збитки, кошторисами, долученими до матеріалів справи, а фото докази наявні в матеріалах справи підтверджують факт завдання шкоди позивачу.
Матеріальна шкода, завдана позивачу, складає суму 76 382,66 грн та підтверджується належними доказами, наявними в матеріалах справи.
Оскільки статтею 7 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» передбачено, що проведення оцінки майна є обов`язковим у випадках: визначення збитків або розміру відшкодування у випадках, встановлених законом,  вважає, що нормами чинного законодавства не встановлено обов`язковість проведення оцінки при визначенні шкоди, завданої нотаріусу. 
При цьому в матеріалах справи наявні докази того, що всі нанесені нотаріусу збитки при проведенні обшуку були усунуті нотаріусом (позивачем) за її рахунок, а роботи, визначенні в документах, повністю відповідають тим збиткам, що були завдані нотаріусу та відображені в спільному з орендодавцем акті визначення розміру збитків від 12 грудня 2019 року, наявному в матеріалах справи.
До того ж, відповідач ГУ Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві не надав зустрічного розрахунку нанесених збитків та повністю підтвердив присутність працівників ГУ Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві при пошкодженні майна позивача та безпосередню їх участь у псуванні майна.
Більше того, відповідачем ГУ Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві також не заявлялось клопотання про проведення експертизи, а позивачем надано докази фактичного понесення витрат, пов`язаних з відшкодування нанесеної шкоди.
Окремо звернула увагу на те, що відповідач ГУ Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві не цікавився розглядом справи та без поважних причин подав апеляційну скаргу з пропуском строку на апеляційне оскарження, після спливу більше двох місяців з дня складення повного судового рішення.
Щодо доводів Національної поліції України, які зводяться до того, що ГУ слідче управління національної поліції України не є належним відповідачем, а належним відповідачем є Національна поліція України, зазначає, що Національна поліція України знала про дану судову справу та мала всі можливості для залучення до участі у справі її як відповідача. В свою чергу, позивач, як фізична особа, не володіє внутрішніми положенням щодо організації діяльності поліції, а тому  не знав про  необхідність залучення до участі у справі саме Національної поліціі України.
Разом з тим, підстави зазначені в апеляційній скарзі Національної поліції України не спростовують фактів, зазначених у позовній заяві та матеріалах справи.
Відповідно до частини 1 статті 369 ЦПК України апеляційні скарги на рішення суду  у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи. 
Заслухавши доповідь судді Ратнікової В.М., вивчивши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційних скарг та відзиву на неї, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційні скарги підлягають задоволенню з наступних підстав.
Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 займається приватною нотаріальною діяльністю, що підтверджується свідоцтвом про право на зайняття нотаріальною діяльністю № 7523 від 15 червня 2009 року, реєстраційним посвідченням № 1034 від 29 вересня 2009 року про реєстрацію приватної нотаріальної діяльності (а.с.18-19, 20 том 1).
Для своєї професійної діяльності використовує приміщення за адресою: АДРЕСА_4 , яке на праві власності належить ТОВ «Тріденс» і передано останнім на підставі договору оренди об`єкта нерухомомсті № ИИ 9708/18 від 01 серпня 2018 року ОСОБА_1 під розміщення офісу приватного нотаріуса.
05 вересня 2019 року за місцем знаходження офісу приватного нотаріуса проведено обшук на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва Матійчук Г.О. від 23 серпня 2019 року (справа № 757/44977/19-к). 
Відповідно до постановленої ухвали від 23 серпня 2019 року слідчий суддя задовольнив клопотання старшого слідчого в ОВС ГСУ НП України Пристанскова Р.В. про проведення обшуку в межах кримінального провадження № 12019000000000634 від 12 липня 2019 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 статті 209, ч. 2 статті 358, ч. 3 статті 358 КК України, й надав дозвіл   старшому слідчому з ОВС ГСУ НП України Пристанскову Р.В. та слідчим слідчої групи на проведення обшуку за місцем знаходження офісу Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_1 у приміщенні нежитлових будівель, розташованих за адресою: АДРЕСА_4 (літ. А, Б, В, Г), які на праві власності належать ТОВ «Тріденс» з метою відшукання та вилучення, а саме: документів щодо вчинення будь-яких реєстраційних та нотаріальних дій відносно об`єктів нерухомого майна, розташованого за наступними адресами: ( АДРЕСА_1 , земельною ділянкою кадастровий номер: 3210600000:061:0007, площею 26,4534 га, документів щодо вчинення будь-яких реєстраційних та нотаріальних дій, де стороною правочину виступають КП «КЗАБК», ТОВ «ФК Інфінменеджмент», TOB«АКІРА», ТОВ «Укрінвестресурс», ТОВ Стратег», ТОВ «Кредері Груп», ТОВ «Індастріал пропертіз інвестментс», ТОВ «Броварський алюмінєвий завод», ТОВ «Інвестиції третього тисячоліття», ПП «СП» «Юстиція», ТОВ «Гвардіз груп», ТОВ «Аніра», ТОВ «Предіум», ТОВ «Молетрі», АТ «Асвіо-Банк», ТОВ «Полівед», ТОВ «Долмарт трейдінг, а також ОСОБА_2 та ОСОБА_3 (а.с. 25-26 том 1).
З протоколу обшуку від 05 вересня 2019 року вбачається, що слідчий слідчої групи Головного управління поліції України ст.лейтенант поліції Тітова Наталія на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 23 серпня 2019 року (справа № 757/44977/19-к) у період часу з 11-16 год до 18-08 год за участю інших осіб: двох працівників служби охорони «Статус», працівника ДСНС Харитонова Є.Г., трьох оперуповноважених ССП Шевченківського УП ГУНП у м. Києві, начальника ССП Шевченківського УП ГУНП у м. Києві, у присутності двох понятих, з врученням копії ухвали слідчого судді про проведення обшуку ОСОБА_4 (чоловік ОСОБА_1 ), провела обшук у приміщенні офісу приватного нотаріуса ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_4 (літ. А, Б, В, Г).
У ході проведення обшуку виявлено, що об`єктом проведення обшуку є офіс приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_1 у приміщенні нежитлових будівель, розташованих за адресою: АДРЕСА_4 (літ. А, Б, В, Г), які на праві приватної власності зареєстровані за ТОВ «Тріденс». 
Вхід у приміщення здійснено за участю та допомогою працівників ДСНС, якими знята решітка з вікна, а саме: працівниками ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_14 , ОСОБА_10 . Крім того, до обшуку залучався чоловік ОСОБА_1 - ОСОБА_4 та адвокат Таран Оксана Миколаївна. О 13-22 год. до проведення обшуку долучився адвокат Гаращенко І.В.
На місце проведення обшуку прибув адвокат ТОВ «Тріденс» Теплюк Владислав Сергійович та представник власника ТОВ «Тріденс» Заяць А.Г. У кабінеті ОСОБА_1 виявлено архівне приміщення, із якого вилучено документи, які додаються у додатку.
В протоколі зафіксовані письмові зауваження адвоката Гаращенка І.В. та адвоката Теплюка В.С., зокрема, про те, що слідчі дії (проникнення до приміщення) розпочалися без представників власника майна, без адвокатів власника майна та нотаріуса; слідчі дії протягом 3-х годин відбувались без адвокатів; при прибутті адвоката Таран О.М. було зафіксовано сліди зламу гратів на вікні офісу нотаріуса, а також взлом броньованих дверей до архіву нотаріуса. В приміщенні були зафіксовані працівники ДСНС, які повідомили адвокату, що були залучені слідчими для забезпечення фізичного проникнення до приміщення нотаріуса, проте жодних документів (постанов слідчого, прокурора, тощо) про залучення зазначених осіб до проведення обшуку слідчим надано не було.
Один примірник протоколу обшуку отримав ОСОБА_4 (чоловік ОСОБА_1 ), із значенням у ньому, що приміщеня АДРЕСА_4 прийняв на відповідальне зберігання. Вхідні двері та замок перебувають у задовільному стані (а.с. 43-57 том 1).
Відповіддю Головного територіального управління юстиції у місті Києві від 25 вересня 2019 року № 15740/4-19 підтверджується, що у період з 03 вересня 2019 року по 09 вересня 2019 року приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу ОСОБА_1 перебувала у відпустці (а.с. 22 том 1).
Із відповіді Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві від 24 вересня 2019 року № 65/19/5470 щодо відкривання вхідних дверей 05 вересня 2019 року за адресою: АДРЕСА_4 вбачається, що 05 вересня 2019 року до оперативно-координаційного центру Головного управління ДСНС у м. Києві надійшло повідомлення щодо надання допомоги Національній поліції за адресою: м. Київ, Шевченківський район, вул. Трьохсвятительська, 7. Даний виїзд був здійснений відповідно до телефонного запиту та на підставі листа старшого слідчого в ОВС ГСУ НП України. За вказаною адресою, 05 вересня 2019 року, працівниками підпорядкованого підрозділу Головного управління надано допомогу Національній поліції України ГУ НП у м. Києві у проведенні слідчих дій в частині зрізання замка на віконних гратах, відкривання вхідних та міжкімнатних метелавих дверей офісу з використанням бензорізу та шанцевого інструменту. Зазначені роботи проводились у присутності оперативно-слідчої групи Шевченківського управління поліції (а.с. 40 том 1).
До відповіді долучено копію витягу звіту про виїзд підрозділу та копію листа старшого слідчого в ОВС ГСУ НП України Пристанскова Р.В. (а.с. 41, 42 том 1).
06 вересня 2019 року між ТОВ «Тріденс» (орендодавець) та приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_1 (орендар) складено акт виявлених пошкоджень орендованого майна (а.с. 23 том 1).
Із акту від 06 вересня 2019 року вбачається, що на підставі договору оренди об`єкта нерухомості № ИИ 9708/18 від 01 серпня 2018 року Орендодавець передав, а Орендар прийняв в оренду нерухоме майно за адресою: м. Київ, вул. Трьохсвятительська, буд. 7, літ «В» (надалі - Об`єкт нерухомого майна),  яке використовується під розміщення офісу Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_1.
В акті від 06 вересня 2019 року сторонами зазначено, що 05 вересня 2019 року за адресою м. Київ, вул. Трьохсвятительська, буд. 7, літ «В» під час перебування орендаря у офіційній відпустці та відсутності в офісі представників орендаря, офіс орендаря було зачинено у зв?язку з відсутністю нотаріуса, прибули невстановлені особи ( як було в подальшому з?ясовано представниками орендодавця до офісу прибули старший слідчий ОВС ГСУ НП України, група слідчих, оперативний підрозділ, працівники Головного управління ДСНС України у місті Києві) та самовільно, не повідомивши орендаря про будь-які слідчі дії, не дочекавшись ні представників орендодавця, ні представників орендаря, здійснили проникнення в об?єкт нерухомості, а саме - до офісу Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_1 через вікно, шляхом зламування віконних решіток, в подальшому було пошкоджено штору, відіокамеру, зламано двері до архіву нотаріуса у зв`язку з чим, пошкоджено стіну, зламано принтер, пошкоджено стільці, штори.
Орендарем та орендодавцем оглянуто офіс Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_1 та даним актом зафіксовано пошкоджене майно, а саме: пошкодження віконних решіток, штори, відеокамери, стіни до архіву, стільців, принтера.
Орендодавець та орендар з метою визначення розміру збитків вирішили запросити спеціалістів та інших осіб, які шляхом складання кошторису, оцінки, визначать розмір нанесених орендарю збитків, наслідком чого сторони підпишуть акт визначення розміру збитків.
На підставі рахунку-фактури № СФ-0499 від 12 вересня 2019 року Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу ОСОБА_1 сплатила ТОВ «Юнім» послуги за технічне обслуговування принтера, заміну лотка подачі паперу у розмірі 408,00 грн, що підтверджується платіжним дорученням № 704 від 09 жовтня 2019 року ( а.с. 58, 61 том 1). 
13 вересня 2019 року Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу ОСОБА_1 оплатила ТОВ «Об?єднання «Укрсервіс» рахунок № 2 від 11 вересня 2019 року за послугу «хімчистка крісел» у розмірі 4 800,00 грн, що підтверджується платіжним дорученням №687 (а.с. 59, 62 том 1).
На підставі рахунку на оплату № БЮ-000305 від 25 вересня 2019 року Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу ОСОБА_1 сплатила ФОП ОСОБА_12 вартість товару: дверний блок, фурнітура захисна, подовжуючий набір, циліндр CYL 90 (35х35), щиток DISEC KT037 MATRIX-OVAL хром полірований зовнішній С, щиток DISEC KT037 MATRIX-OVAL хром полірований внутрішній С, лиштва шалівка МДФ у розмірі 30 765,66 грн, що підтверджується платіжним дорученням № 703 від 09 жовтня 2019 року ( а.с. 60, 61 том 1). 
09 жовтня 20019 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_1 на підставі платіжного доручення № 705 сплачені ТОВ «Світ безпеки та мереж» послуги за діагностику та ремонт системи відіоспостереження у розмірі 960,00 грн (а.с. 62 том 1).
12 грудня 2019 року між підрядником ФОП ОСОБА_13 та приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_1, як замовником, укладено договір будівельного підряду № 13, за умовами якого замовник доручає, а виконавець приймає на себе роботи по ремонту кабінета Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_1 (надалі-«Роботи») на об`єкті за адресою: м.Київ, вул. Трьохсвятительська, 7В. Роботи, які передбачені в п.1.1 договору, виконуються згідно кошторису (додаток 1.) - а.с. 63-64 том 1.
Відповідно до кошторису визначено найменування та вартість робіт на об`єкті, а саме: підготовка стін та підлоги до роботи, демонтаж шпалер, демонтаж гіпсокартону, монтаж гіпсокартону на металевий каркас, грунтовка, стартова шпаклівка, поклейка склосітки, фінішна шпаклівка, поклейка шпалер, герметизація стика між дверима, стіною та стелею, підготовка сервірної до покраски, покраска в сервірній, підсобні роботи. Вартість можтажних робіт становить 28 408,80 грн, матеріалів - 11 040,20 грн, а всього 39 449,00 грн (а.с. 65 том 1).
12 грудня 2019 року між ТОВ «Тріденс» (орендодавець) та Приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_1 (орендар) складено акт визначення розміру збитків, завданих пошкодженням майна (а.с. 24  том 1).
В акті зазначено, що Орендарем та Орендодавцем для визначення розміру збитків було запрошено підрядні організації, які за наслідком огляду пошкоджень, а саме: пошкоджених віконних решіток, штор, зламаних відеокамер та архівних дверей (які не можуть бути відновленні та підлягають заміні) та пошкодженої стіни (яка була пошкоджена внаслідок зламу дверей архіву), зламаного принтеру, пошкоджених стільців, складено кошториси/рахунки/акти на загальну суму 76 382,66 грн.
В зв`язку з наявністю встановлених законодавством обов`язкових вимог до здійснення нотаріальної діяльності, пов`язаних з охороною нотаріальної таємниці, Орендар та Орендодавець, домовились про необхідність негайного здійснення відновлюваних/ремонтних/підрядних робіт за рахунок коштів Орендаря та подальшого звернення про відшкодування збитків/майнової шкоди в розмірі 76 382,66 грн до ГСУ НП України, Головного управління ДСНС України у м. Київ, безпосередньо старшого слідчого в особливо важливих справах Головного слідчого управління Національної поліції України капітана поліції Пристанскова Роберта Валерійовича.
Невід`ємними частинами даного акту є: копія рахунку - фактури № СФ-0499 від 12 вересня 2019 року, копія рахунку на оплату № 2 від 11 вересня 2019 року, копія рахунку на оплату № БЮ-000305 від 25 вересня 2019 року, копія платіжного доручення від 09 жовтня 2019 року № 703, копія платіжного доручення № 704 від 09 жовтня 2019 року,    копія платіжного доручення № 705 від від 09 жовтня 2019 року, копія платіжного доручення № 687 від 13 вересня 2019 року, копія договору будівельного підряду № 13 від 12 грудня 2019 року, копія кошторису до договору № 13 від 12 грудня 2019 року (Додаток № 1 до договору № 13 від 12 грудня 2019 року), копія акту приймання - передачі виконаних робіт № 1 (Додаток № 2 до договору № 13 від 12 грудня 2019 року).
27 грудня 2019 року між підрядником ФОП ОСОБА_13 та приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_1, як замовником, підписано акт приймання-передачі виконаних робіт за договором  будівельного підряду № 13 від 12 грудня 2019 року на загальну суму 39 449,00 грн (а.с. 66 том 1).
Доказів оплати приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_1 вартості підрядних робіт, як це передбачено пунктом 2.2. договору будівельного підряду шляхом перерахування грошових коштів на рахунок виконавця, матеріали справи не містять та позивачем не надано.
Позивачем оскаржена бездіяльність службових осіб ОВС ГСУ НП України при проведенні обшуку 05 вересня 2019 року в приміщенні офісу  приватного  нотаріуса.
Так, 12 вересня 2019 року адвокат Таран О.М. в інтересах приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_1 звернулась до Печерського районного суду міста Києва зі скаргою на бездіяльність службових осіб ОВС ГСУ НП України, яка полягає у неповерненні тимчасово вилученого майна у кримінальному провадженні № 12019000000000634 від 12 липня 2019 року.
Ухвалою Печерського районного суду міста Києва (справа № 757/48982/19-к) від 07 жовтня 2019 року скаргу адвоката Таран О.М., подану в інтересах приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_1, задоволено частково.
3обов`язано старшого слідчого з ОВС ГСУ НП України Пристанкова Р.В. або іншу, уповноважену на такі дії особу у кримінальному провадженні № 12019000000000634 від 12 липня 2019 року, повернути приватному нотаріусу Київського міського нотаріального округу ОСОБА_1 тимчасово вилучене майно під час обшуку 05 вересня 2019 року на підставі ухвали Печерського районного суду міста Києва від 23 серпня 2019 року у справі № 757/44977/19-к, за адресою: АДРЕСА_4 (Літ. А. Б, В. Г) за переліком.
Під час розгляду скарги судом встановлено, що вилучені 106 нотаріальних справ за адресою: АДРЕСА_4 (Літ. А. Б, В. Г), які належать приватному нотаріусу Київського міського нотаріального округу ОСОБА_1, не підпадають під критерії, визначені ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 23 серпня 2019 року, на підставі яких працівниками органу досудового розслідування проведено слідчу дію - обшук» (а.с. 27-38 том 1).
Ухвалою Печерського районного суду міста Києва (справа № 757/49249/19-к) від 21 листопада 2019 року у задоволенні скарги адвоката Таран О.М., поданої в інтересах приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_1, про визнання протиправною та незаконною бездіяльності щодо незабезпечення уповноваженими особами ГСУ Національної поліції України схоронності майна офісу приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_1, при проведенні обшуку 05 вересня 2019 року, та зобов`язання уповноважених осіб ГСУ Національної поліції України відшкодувати завдану шкоду, відмовлено (а.с. 39 том 1).
Задовольняючи позов Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_1 до Головного слідчого управління Національної поліції України, Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві, Старшого слідчого з особливо важливих справ Головного слідчого управління Національної поліції України капітана поліції Пристанскова Роберта Валерійовича, третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю «Тріденс» про відшкодування матеріальної шкоди та, ухвалюючи судове рішення про стягнення з Державного бюджету України шляхом списання коштів з єдиного казначейського рахунку Державної казначейської служби України на користь  Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_1 на відшкодування завданої  матеріальної шкоди 76 382,66 грн, суд першої інстанції свій висновок мотивував тим, що позивачем доведено факт заподіяння йому матеріальної шкоди, протиправна поведінка осіб, про які вказано у позові, та причинний зв`язок між ними.
Суд першої інстанції вказав, що неправомірна поведінка відповідачів при проведенні обшуку підтверджена матеріалами справи. Зламування решітки вікна, пошкодження приміщення (офісу нотаріуса) працівниками Головного управління ДСНС України у м. Києві було проведено без наявності повноважень на їх вчинення, при цьому такі дії санкціоновані безпосередньо старшим слідчим Головного слідчого управління Національної поліції України Пристансковим Р.В. на власний ризик.
Позивачем також доведено належними та допустимими доказами спричинення  їй відповідачами матеріальної шкоди на суму 76 382,66 грн, розмір якої не спростовано відповідачами.
З такими висновками  суду першої інстанції колегія суддів апеляційного суду погодитися не може, виходячи з наступного.
Згідно зі статтею 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до статті 56  Конституції України кожен має право на відшкодування за рахунок держави чи органів місцевого самоврядування матеріальної та моральної шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб при здійсненні ними своїх повноважень. 
У статті 22 ЦК України передбачено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Зокрема, збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).
Загальні підстави відповідальності за завдану майнову та моральну шкоду передбачені статтями 1166, 1167 ЦК України, відповідно до яких шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності вини.
Спеціальні підстави відповідальності за шкоду, завдану органом державної влади, зокрема органами дізнання, попереднього (досудового) слідства, прокуратури або суду, визначені статтею 1176 ЦК України. Ці підстави характеризуються особливостями суб`єктного складу заподіювачів шкоди, серед яких законодавець виокремлює посадових чи службових осіб органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, органи досудового розслідування, прокуратури або суду, та особливим способом заподіяння шкоди. Сукупність цих умов і є підставою покладення цивільної відповідальності за завдану шкоду саме на державу.
Шкода, завдана незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, органу розслідування, прокуратури або суду, відшкодовується державою лише у випадках вчинення незаконних дій, вичерпний перелік яких охоплюється частиною першою статті 1176 ЦК України, а саме у випадку незаконного засудження, незаконного притягнення до кримінальної відповідальності, незаконного застосування запобіжного заходу, незаконного затримання, незаконного накладення адміністративного стягнення у вигляді арешту чи виправних робіт.
За відсутності підстав для застосування частини першої статті 1176 ЦК України, в інших випадках заподіяння шкоди цими органами діють правила частини шостої цієї статті - така шкода відшкодовується на загальних підставах, тобто виходячи із загальних правил про відшкодування шкоди, завданої органом державної влади, їх посадовими та службовими особами (статті 1173, 1174 цього Кодексу).
Шкода, завдана фізичній особі незаконними рішеннями, дією чи бездіяльністю посадової особи (службової особи) органу державної влади при здійсненні нею своїх повноважень, відшкодовується на підставі статті 1174 ЦК України.
Відповідно до статті 1174 ЦК України шкода, завдана фізичній або юридичній особі незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю посадової або службової особи органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування при здійсненні нею своїх повноважень, відшкодовується державою, Автономною Республікою Крим або органом місцевого самоврядування незалежно від вини цієї особи.
Підставою для застосування цивільно-правової відповідальності відповідно до статті 1166 ЦК України є наявність у діях особи складу цивільного правопорушення, елементами якого, з урахуванням особливостей, передбачених статтями 1173, 1174 ЦК України, є заподіяна шкода, протиправне діяння особи, яка її завдала, та причинний зв`язок між ними. Шкода відшкодовується незалежно від вини.
Належним доказом протиправних (незаконних) рішень, дій чи бездіяльності посадової або службової особи органу державної влади є, як правило, відповідне судове рішення суду, що набрало законної сили, а також інші докази.
У справах про відшкодування шкоди доведення обґрунтованості заявлених вимог покладається на позивача, який має надати докази наявності шкоди, протиправності поведінки того, хто заподіяв шкоду, та причинного зв`язку такої поведінки із заподіяною шкодою. Для настання цивільно-правової відповідальності відповідача за заподіяння матеріальної шкоди позивачеві необхідно довести наявність усієї сукупності вищезазначених умов, які необхідні для відшкодування шкоди за правилами статей 1173, 1174 ЦК України, тоді як відсутність хоча б однієї з цих умов виключає настання відповідальності.
Фактичні обставини у справі, яка переглядається, вказують на те, що слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва Матійчук Г.О. ухвалою від 23 серпня 2019 року задовольнив клопотання старшого слідчого в ОВС ГСУ НП України Пристанскова Р.В. про проведення обшуку в межах кримінального провадження № 12019000000000634 від 12 липня 2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 статті 209, ч. 2 статті 358, ч. 3 статті 358 КК України, й надав дозвіл старшому слідчому з ОВС ГСУ НП України Пристанскову Р.В. та слідчим слідчої групи на проведення обшуку за місцем знаходження офісу Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_1 у приміщенні нежитлових будівель, розташованих за адресою: АДРЕСА_4 (літ. А, Б, В, Г), які на праві власності належать ТОВ «Тріденс» з метою відшукання та вилучення документів, а саме: щодо вчинення будь-яких реєстраційних та нотаріальних дій відносно об`єктів нерухомого майна, розташованого за наступними адресами: ( АДРЕСА_1 , земельною ділянкою кадастровий номер: 3210600000:061:0007, площею 26,4534 га, документів щодо вчинення будь-яких реєстраційних та нотаріальних дій, де стороною правочину виступають КП «КЗАБК», ТОВ «ФК Інфінменеджмент», TOB«АКІРА», ТОВ «Укрінвестресурс», ТОВ Стратег», ТОВ «Кредері Груп», ТОВ «Індастріал пропертіз інвестментс», ТОВ «Броварський алюмінєвий завод», ТОВ «Інвестиції третього тисячоліття», ПП «СП» «Юстиція», ТОВ «Гвардіз груп», ТОВ «Аніра», ТОВ «Предіум», ТОВ «Молетрі», АТ «Асвіо-Банк», ТОВ «Полівед», ТОВ «Долмарт трейдінг, а також ОСОБА_2 та ОСОБА_3 (а.с. 25-26 том 1).
На підставі вищевказаної ухвали 05 вересня 2019 року старшим слідчим з ОВС ГСУ НП України Пристансковим Р.В. та слідчим слідчої групи проведено обшук за місцем знаходження офісу Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_1 за адресою АДРЕСА_4 літ, «В».
Отже, обшук в офісі приватного нотаріуса ОСОБА_1 (позивач у справі) проведено в рамках досудового розслідування кримінального провадження № 12019000000000634 від 12 липня 2019 року, на підставах і в порядку, передбачених статтями 234, 236 Кримінального процесуального кодексу України.
Згідно з закріпленими в цих статтях процесуально-правовими нормами обшук житла чи іншого володіння особи проводиться на підставі ухвали слідчого судді, який при наданні відповідного судового дозволу за поданням слідчого або прокурора зобов`язаний перевірити наявність законних підстав для цього і дотримання інших умов допустимості втручання у право на недоторканність житла.
Таким чином, у межах процедури санкціонування слідчим суддею обшуку в офісі приватного нотаріуса ОСОБА_1 (позивача у справі) було реалізовано механізм судового контролю правомірності втручання правоохоронних органів у його право на повагу до свого житла ( офісу) у розумінні статті 8 Європейської конвенції з прав людини.
У справі, яка переглядається, Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу ОСОБА_1 обґрунтовувала свою вимогу про відшкодування майнової шкоди неправомірними діями старшого слідчого з особливо важливих справ Головного слідчого управління Національної поліції України капітана поліції Пристанскова Р.А. та працівників Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві, посилаючись на те, що слідчий Пристансков Р.В., усвідомлюючи, що без ухвали суду він не мав повноважень на залучення третіх осіб (працівників  Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві) для проведення обшуку, не отримавши відмови у відкритті дверей офісу приватного нотаріуса, вчинив несанкціоновані дії шляхом залучення працівників Державної служби з надзвичайних ситуацій, які, розуміючи відсутність у них розпоряджень на виїзд до офісу нотаріуса і відсутність права (розпорядження) на відкриття і злам майна, вчинили незаконі дії, що призвело до завдання їй шкоди.
Отже, завдання шкоди позивач фактично пов`язує із фактом вчинення службовими особами Головного слідчого управління Національної поліції України та Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві неправомірних (незаконних) дій, пов`язаних з процесуальним порядком виконання ухвали слідчого судді про дозвіл на обшук (слідчої дії - обшуку) вимогам КПК України.
При вирішенні спору про відшкодування шкоди у порядку статей 1173, 1174 ЦК України необхідно враховувати, що саме протиправна поведінка (дія чи бездіяльність) відповідного органу чи його посадової особи (службової особи) є причиною завданої шкоди. Отже, між діями чи бездіяльністю та шкодою має бути прямий причинний зв`язок. За його наявності збитки підлягають відшкодуванню. За відсутності такого зв`язку збитки не відшкодовуються.
Таким чином, дії (бездіяльність) службових осіб Головного слідчого управління Національної поліції України та Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві, внаслідок яких було завдано шкоди, є основним предметом доказування та, відповідно встановлення у цій справі, оскільки відсутність такого елемента делікту свідчить про відсутність інших складових цієї правової конструкції та відсутність самого заподіяння шкоди, як юридичного факту, внаслідок якого виникають цивільні права та обов`язки (статті 11 ЦК України).
Разом з тим, матеріали справи не містять та позивачем під час судового розгляду справи не надано належних і допустимих доказів на підтвердження обставин щодо встановлення факту протиправності (неправомірності) дій службових осіб Головного слідчого управління Національної поліції Українита Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві при виконанні ухвали слідчого судді про дозвіл на обшук.
При цьому сам факт винесення Печерським районним судом міста Києва (справа № 757/48982/19-к) ухвали від 07 жовтня 2019 року, якою за результом розгляду скарги позивача зобов`язано старшого слідчого з ОВС ГСУ НП України Пристанкова Р.В. або іншу уповноважену на такі дії особу у кримінальному провадженні № 12019000000000634 від 12 липня 2019 року повернути приватному нотаріусу Київського міського нотаріального округу ОСОБА_1 тимчасово вилучене майно (106 нотаріальних справ) під час обшуку 05 вересня 2019 року за переліком, не тягне за собою наслідок цивільно-правового характеру і не може бути доказом того, що вчинені  під час обшуку дії та/ чи бездіяльність відповідачів заподіяли позивачу майнову шкоду.
Інших доказів того, що саме неправомірні дії чи бездіяльність службових осіб Головного слідчого управління Національної поліції України та Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві при виконанні ухвали слідчого судді про дозвіл на обшук призвели до пошкодження майна в офісі нотаріуса позивачем не надано.
З огляду на зазначене, позивачем, в порушення процесуального обов`язку, передбаченого статтею 81 ЦПК України, не доведено підстави свого позову.
Крім того, відповідно до частини другої статті 2, частини першої статті 170 ЦК України учасниками цивільних відносин є: держава Україна, Автономна Республіка Крим, територіальні громади, іноземні держави та інші суб`єкти публічного права. Держава набуває і здійснює цивільні права та обов`язки через органи державної влади у межах їхньої компетенції, встановленої законом.
Згідно частини другої статті 48 ЦПК України позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава. Державу представляють відповідні органи державної влади в межах їх компетенції через свого представника (частина четверта статті 58 ЦПК України).
При розгляді позовів фізичних чи юридичних осіб про відшкодування завданої шкоди незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю посадової або службової особи органу державної влади суди повинні виходити з положень статті 56 Конституції України, а також з положень статей 1173, 1174 ЦК України і враховувати, що в таких справах відповідачами є держава в особі відповідних органів державної влади, що мають статус юридичної особи, в яких працюють посадові або службові особи, та відповідних територіальних органів ДКС України. 
При цьому залучення або ж незалучення до участі у таких категоріях спорів ДКС України чи її територіального органу не впливає на правильність визначення належного відповідача у справі, оскільки відповідачем є держава, а не ДКС України чи її територіальний орган (постановаВеликої Палати Верховного Суду від 27 листопада 2019 року у справі № 242/4741/16-ц, провадження № 14-515цс19).
Отже, належним відповідачем у цій справі є держава, яка повинна брати участь у справі через відповідний орган (органи) державної влади (дії якого призвели до завдання позивачу шкоди), що мають статус юридичної особи, в яких працюють посадові або службові особи.
Юридичною особою є організація, створена і зареєстрована у встановленому законом порядку. Юридична особа наділяється цивільною правоздатністю і дієздатністю, може бути позивачем та відповідачем у суді (стаття 80 ЦК України).
За пред`явленим позовом Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_1 серед співвідповідачів позивачем визначено Головне слідче управління Національної поліції України та Старшого слідчого з особливо важливих справ Головного слідчого управління Національної поліції України капітана поліції Пристанскова Роберта Валерійовича.
Відповідно до частини 1 статті 1 та статті 3 Закону України «Про Національну поліцію» Національна поліція України (поліція) - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку. У своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.
Згідно із частиною першою статті 13 Закону України «Про Національну поліцію» систему поліції складають: 1) центральний орган управління поліції; 2) територіальні органи поліції.
Національна поліція є юридичною особою публічного права, має печатку із зображенням Державного Герба України та своїм найменуванням, власні бланки, рахунки в органах Казначейства- пункт 14 Положення про Національну поліцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25 жовтня 2015 року № 877.
Наказом Міністерства внутрішніх справ України № 570 від 06 липня 2017 року «Про організацію діяльності органів досудового розслідування Національної поліції України» затверджено Положення про органи досудового розслідування Національної поліції України (далі - Положення).
Так, зокрема, п.п. 1, 2 розділу 1 Положення про органи досудового розслідування Національної поліції України визначено, що слідчі підрозділи Національної поліції України, до яких відноситься Головне слідче управління Національної поліції України, є структурними підрозділами апарату центрального органу управління поліції, її територіальних органів - головних управлінь Національної поліції в Автономній Республіці Крим та місті Севастополі, областях та місті Києві, територіальних (відокремлених) підрозділів головних управлінь Національної поліції в Автономній Республіці Крим та місті Севастополі, областях та місті Києві  (далі - територіальні (відокремлені) підрозділи поліції), які згідно з кримінальним процесуальним законодавством є органами досудового розслідування, які забезпечують досудове розслідування кримінальних правопорушень, віднесених до підслідності слідчих органів Національної поліції.
Слідчий - службова особа органу Національної поліції України, уповноважена в межах компетенції, передбаченої КПК України, здійснювати досудове розслідування кримінальних правопорушень - пункт 1 розділу VI Положення.
Держава відповідно до закону відшкодовує шкоду, завдану фізичній або юридичній особі рішеннями, дією чи бездіяльністю органу або підрозділу поліції, поліцейським під час здійснення ними своїх повноважень - частина 3 статті 19, статті 13 Закону України «Про Національну поліцію».
Отже, у справі, яка переглядається, Головне слідче управління Національної поліції України не є юридичною особою, а входить до структури Національної поліції України, та не може бути відповідачем у цій справі.
Старший слідчий з особливо важливих справ Головного слідчого управління Національної поліції України капітан поліції Пристансков Роберт Валерійович, як співробітник Головного слідчого управління Національної поліції України, який виконував свої обов`язки відповідно до наданих законодавством повноважень, не несе відповідальності за завдані майнові збитки. Такі збитки відповідно до законодавства компенсуються за рахунок державного бюджету Національною поліцією України, що має статус юридичної особи, в якій працює службова особа.
Відповідно до частини 4 статті 13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.
Отже, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача.         Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи.
Відповідно до частин першої та другої статті 51 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження,  а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі.
Таким чином, суб`єктний склад учасників справи визначає суд першої інстанції.
Як свідчать матеріали справи клопотань від позивача про залучення співвідповідача чи заміну первісних відповідачів Головного слідчого управління Національної поліції України та Старшого слідчого з особливо важливих справ Головного слідчого управління Національної поліції України капітана поліції Пристанскова Роберта Валерійовича - належним відповідачем до суду першої інстанції подано не було.
Неправильне визначення позивачем та судом першої інстанції кола відповідачів у даній справі призвело до того, що до участі  у  розгляді вказаної справи  не  був  залучений належний відповідач - Національна поліція України.
Пред`явлення позову до неналежного відповідача є самостійною підставою для відмови в задоволенні позову Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_1, оскільки в такому випадку рішення порушує не лише матеріальні права особи, не залученої до участі у справі як відповідача, а й їх процесуальні права, що витікають із сформульованого в пункті 1 статті 6 Європейської конвенції про захист прав людини і основних свобод положення про право кожного на справедливий судовий розгляд при визначенні його цивільних прав і обов`язків.
Вирішуючи спір у справі, яка переглядається, суд першої інстанції не надав належної правової оцінки обставинам, якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення учасників справи, іншим фактичним даним, які випливають із встановлених обставин, а тому висновок суду першої інстанції про задоволення позову Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_1 про відшкодування майнової шкоди, завданої неправомірними/протиправними/незаконними діями органів державної влади без оцінки вказаних обставин у сукупності не може вважатись обґрунтованим і таким, що відповідає положенням статей 76, 81, 89 ЦПК України.
Неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права та порушенням норм процесуального права у справі, яка переглядається, призвело до неправильного вирішення справи, а це відповідно до статті 376 ЦПК України є підставою для скасування судового рішення, ухваленого у цій справі, та прийняття нового судового рішення про відмову у задоволенні позову Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_1.
Отже, доводи представника Національної поліції України Старощук Маріни Вікторівни та представника Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві Ватоліна Андрія Геннадійовича щодо відсутності підстав для відшкодування майнової шкоди, наведені у апеляційних скаргах, є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.
Відповідно до положень статті 141 ЦПК України якщо суд апеляційної або касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, суд відповідно змінює розподіл судових витрат. 
Згідно з частиною 1 статті 141 ЦПК України  судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Відповідно до частини сьомої статті 141 ЦПК України, якщо інше не передбачено законом, у разі залишення позову без задоволення, закриття провадження у справі або залишення без розгляду позову позивача, звільненого від сплати судових витрат, судові витрати, понесені відповідачем, компенсуються за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Згідно з положеннями пункту 13 частини другої статті 3 Закону України «Про судовий збір» судовий збір не справляється за подання позовної заяви про відшкодування шкоди, заподіяної особі незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їх посадовою або службовою особою, а так само незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів дізнання, досудового слідства, прокуратури або суду.
Оскільки позивач Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу ОСОБА_1 звільнена від сплати судового збору за пред`явленими вимогами у цій справі, то в силу частини шостої статті 141 ЦПК України сплачений Національною поліцією України судовий збір за подання апеляційної скарги у розмірі 1 261,20 грн та відповідачем Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві у розмірі 1 261,20 грнкомпенсуються за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Керуючись  ст.ст.  18, 56 Конституції України,  ст.ст. 2,11, 22, 170, 1166, 1167, 1173, 1174 ЦК України, ст.ст. 1, 3, 13, 19 Закону України «Про Національну поліцію», ст.ст. 13, 51, 76, 80, 81, 89, 141, 367, 368, 374, 376, 381-384 ЦПК України, суд, -
 
п о с т а н о в и в:
 
Апеляційні скарги представника Національної поліції України Старощук Маріни Вікторівнита представника Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві Ватоліна Андрія Геннадійовича задовольнити.
Рішення Печерського районного суду м. Києва від 06 липня 2022 року скасувати та ухвалити нове судове рішення.
У задоволенні позову Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_1 до Головного слідчого управління Національної поліції України, Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві, Старшого слідчого з особливо важливих справ Головного слідчого управління Національної поліції України капітана поліції Пристанскова Роберта Валерійовича, третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю «Тріденс» про відшкодування матеріальної шкоди відмовити.
Сплачений Національною поліцією України судовий збір в розмірі 1 261,20 грн та Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві у розмірі 1 261,20 грн компенсувати за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня її проголошення. 
При розгляді справи без повідомлення (виклику) учасників справи суд підписує рішення без його проголошення.
Датою ухвалення судового рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення. 

 
            Головуючий:                                          Судді: