Дата документу 01.12.2022 Справа № 336/230/22

ЗАПОРІЗЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД

 
Єдиний унікальний № 336/230/22                        Головуючий у 1-й інстанції: Боєв Є.С.
Провадження №22-ц/807/2029/22                        Суддя-доповідач: Подліянова Г.С.

ПОСТАНОВА
 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

 
01 грудня 2022 року м. Запоріжжя
Запорізький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:
головуючого, судді-доповідача  суддів:  	Подліянової Г.С., Гончар М.С.,  Кочеткової І.В.,   	

розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 в особі представника – адвоката Тивоненка Данила Руслановича на рішення Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 23 серпня 2022 року, у справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Запоріжжяобленерго» в особі Запорізьких міських електричних мереж до ОСОБА_1 про стягнення вартості необлікованої електроенергії, - 

В С Т А Н О В И В:

У грудні 2021 року Публічне акціонерне товариство «Запоріжжяобленерго» в особі Запорізьких міських електричних мереж звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення вартості необлікованої електроенергії.
В обґрунтування позову зазначено, що 17 січня 2019 року працівниками ПАТ «Запоріжжяобленерго» проведена перевірка дотримання Правил роздрібного ринку електричної енергії, які затверджено Постановою НКРЕКП від 14 березня 2018 року № 312 (далі за текстом  Правила, ПРРЕЕ: ) за адресою: АДРЕСА_1 , де мешкає споживач  ОСОБА_1 (особовий рахунок № НОМЕР_1 ). Перевіркою було встановлено, що за цією адресою здійснено порушення пп.20 п.5.5.5. ПРРЕЕ: здійснено самовільне підключення електричної проводки до електричної мережі енергопостачальника з порушенням схеми обліку підключення електричної розетки поза засобом обліку. Точка самовільного підключення F та N проводу знаходиться на ділянці ввідного проводу від опори до вхідних клем до облікового запобіжника на горищі будинку. Порушення виявлено під час контрольного огляду без застосування спеціальних технічних засобів, контролер не мав можливості виявити дане порушення. По даному факту порушення ПРРЕЕ складено акт № 00143317 від 17 січня 2019 року. Відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої Постановою НКРЕ України від 04 травня 2006 року № 562 та зареєстрованою в Мінюсті України 04 липня 2006 року за № 782/12656, на підставі акту № 00143317 від 17 січня 2019 року по факту допущеного порушення визначено обсяг та вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем Правил у сумі 30916 грн 20 коп (у тому числі ПДВ 5152 грн 70 коп) і виписано розрахунок. ПРРЕЕ обов`язкові для виконання всіма учасниками роздрібного ринку, та оскільки 24 квітня 2013 року між ОСОБА_1  споживач та ВАТ «Запоріжжяобленерго» - енергопостачальник (згодом змінено назву на ПАТ «Запоріжжяобленерго») було укладено договір № 532402107 про користування електричною енергією, вважає, що споживач ОСОБА_1   порушила умови договору та відповідні пункти ПРРЕЕ. Оскільки всупереч вимогам ПРРЕЕ відповідач не здійснила оплату за виставленим рахунком і спір у добровільному порядку вирішено не було, позивач вимушений звернутися до суду за захистом своїх прав. 
На підставі вищевикладеного ПАТ « Запоріжжяобленерго» в особі Запорізьких міських електричних мереж просило суд стягнути з ОСОБА_1 на користь Публічного акціонерного товариства «Запоріжжяобленерго в особі Запорізьких міських електричних мереж суму боргу за не обліковану електричну енергію в розмірі 30916 грн 20 коп та витрати по оплаті судового збору в розмірі 2270 грн.

Рішенням Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 23 серпня 2022 року позов задоволено. 
Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Публічного акціонерного товариства «Запоріжжяобленерго» в особі Запорізьких міських електричних мереж суму боргу за необліковану електричну енергію в розмірі 30 916,20 грн.
Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Публічного акціонерного товариства «Запоріжжяобленерго» в особі Запорізьких міських електричних судовий збір в розмірі 2270 грн.

Не погоджуючись з рішенням суду ОСОБА_1 в особі представника – адвоката Тивоненка Данила Руслановича подала апеляційну скаргу, в якій посилаючись на неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи, порушення норм матеріального та процесуального права, просить скасувати рішення Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 23 серпня 2022 року у цій справі та ухвалити нове, яким відомивити в задоволені позову у повному обсязі.

Узагальненими доводами апеляційної скарги є те, що суд першої інстанції не надав оцінку доводам, викладених відповідачкою у відзиві на позовну заяву, не витребував у позивача фотознімки та зразок проводу, тому без них акт про порушення є неналежним доказом. Акт був складений без участі відповідача. Відсутні докази куди саме поділась розетка та чому її не забрав представник позивача як доказ. В акті відповідачка зазначила, що «проводом не користуалась» та на горищі під час перевірки не була присутня. Під час перевірки їй не було роз`яснено її право про залучення під час перевірки свідків. 30 січня 2019 року ОСОБА_1 не допустили на засідання комісії з розгляду акту про порушення, хоча вона з`явилася за адресою позивача та бажала взяти участь у засіданні комісії. Судом першої інстанції невірно визначено суму боргу, оскільки матеріали справи не містять жодного доказу, що підключення було прихованим, що впливає на визначення періоду розрахунку. Тому, вважає, що розрахунок обсягу та вартості електричної енергії в даному випадку мав бути проведений на підставі абз. 3 п.п. 3.3 Методики виходячи з загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення. 

Відповідно до відзиву на апеляційну скаргу, ПАТ «Запоріжжяобленерго» в особі Запорізьких міських електричних мереж зазначає, що під час розгляду справи судом першої інстанції надано належну правову оцінку правовідносинам, що склалися між сторонами у справі, з`ясовано їх правову природу та як наслідок ухвалено обгрунтоване та законне рішення, а доводи апеляційної скарги є безпідставними та необгрунтованими. У зв`язку з наведеним, просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Відповідно до пунктів 1,2 частини шостої статті 19 ЦПК України малозначними справами є справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а також справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального повадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Згідно зі статтею 274 ЦПК України в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, розірвання шлюбу та поділ майна подружжя; 2) щодо спадкування; 3) щодо приватизації державного житлового фонду; 4) щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу; 5) в яких ціна позову перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 6) інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1-5 цієї частини.

Прожитковий мінімум для працездатних осіб вираховується станом на 01 січня календарного року, в якому подається скарга (частина дев`ята статті 19 ЦПК України).

В силу вимог ч. 1 та ч. 2 ст. 369 ЦПК України апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, з 1 січня 2022 року це 248 100 грн (відповідно до Закону України «Про Державний бюджет на 2022 рік» з 1 січня 2022 року прожитковий мінімум для працездатних осіб складає 2481,00 грн (2481,00 грн Х 100 = 248 100 грн), крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.
Як вбачається з матеріалів справи, ціна позову в даній справі становить 30 916,20 грн, яка станом на 01 січня 2022 року не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Апеляційний суд урахував ціну та предмет позову, складність справи, а також значення справи для сторін і суспільства та дійшов висновку, що дана справа є незначної складності, ціна позову якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а тому не належить до виключень із цієї категорії, передбачених пунктом 2 частини шостої статті 19 ЦПК України.

Отже зазначена справа є малозначною у силу вимог закону.

Відповідно до ч. 13 ст. 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.
Ухвалою Запорізького апеляційного суду справу призначено до апеляційного розгляду в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи та без проведення судового засідання в порядку ч. 1, ч. 2 ст. 369 та ч. 13 ст. 7 ЦПК України.

Заслухавши суддю - доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції та обставини справи в межах доводів апеляційної скарги і вимог, заявлених в суді першої інстанції, суд апеляційної інстанції вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Згідно з ч. 1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обгрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
За вимогами п. 1 ч. 1 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.
Відповідно до вимог ст. 375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням вимог матеріального і процесуального права.
Відповідно до частини першої, другої та п`ятої статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.
Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.
Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Судове рішення зазначеним вимогам відповідає.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свободвід 04 листопада 1950 року кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Частиною першою статті 8 Конституції України передбачено, що в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Суддя, здійснюючи правосуддя, керується верховенством права (частина перша статті 129 Конституції України).

Суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України (стаття 2 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»).
Згідно із ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Статтею 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Задовольняючи позов, суд першої інстанції виходив із того, що відповідачем було завдано позивачу збитків внаслідок порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії, які виразилися в самовільному підключенні електричної проводки до електричної мережі енергопостачальника з порушенням схеми обліку підключення електричної розетки поза засобом обліку електричної енергії, загальна сума яких складає 30 916,20 грн.
З вказаними висновками суду першої інстанції колегія суддів апеляційного суду погоджується, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що відповідно до Витягу з реєстру територіальної громади м. Запоріжжя щодо реєстрації місця проживання фізичної особи, сформованого суддею Шевченківського району м. Запоріжжя від 03 лютого 2022 року, ОСОБА_1 зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.16), яка і проживає за вказаною адресою, що не заперечується сторонами. 

За цією адресою ОСОБА_1 є споживачем електроенергії, про що свідчить укладений між нею та ВАТ «Запоріжжяобленерго» (згодом змінено назву на ПАТ «Запоріжжяобленерго») договір № 532402107 від 24 квітня 2013 року про користування електричною енергією (а. с. 11).

17 січня 2019 року за адресою: АДРЕСА_1 , працівниками ПАТ «Запоріжжяобленерго» була проведена перевірка дотримання Правил роздрібного ринку електричної енергії, які затверджено Постановою НКРЕКП від 14 березня 2018 року № 312. Перевіркою було встановлено, що за цією адресою виявлено порушення пп.20 п.5.5.5. ПРРЕЕ, а саме, було здійснено самовільне підключення електричної проводки до електричної мережі енергопостачальника з порушенням схеми обліку підключення електричної розетки поза засобом обліку. Точка самовільного підключення F та N проводу знаходиться на ділянці ввідного проводу від опори до вхідних клем дооблікового запобіжника на горищі будинку. Під час контрольного огляду без застосування спеціальних технічних засобів контролер не мав можливості виявити дане порушення. Вищевказане зазначено у акті про порушення № 00143317 від 17 січня 2019 року, складеному представниками постачальника електроенергії у складі 3-х осіб. Також в цьому акті наявна схема електропостачання споживача, яка є додатком до акту про правопорушення та відображає точку самовільного підключення до межі балансової належності (а. с. 8).

В цьому ж акті вказано, що комісія постачальника електроенергії з розгляду складеного акта про порушення буде проводити засідання 30 січня 2019 року за адресою: вул. Волгоградська, 25, каб. 105, з 10-00 год. На засідання комісії запрошується споживач або уповноважена ним особа. В акті є підписи всіх трьох представників постачальника електроенергії, які здійснювали перевірку, а також є підпис споживача ОСОБА_1 про те, що вона ознайомлена з актом. Також в акті вказано, що споживач від свідків відмовилась. В зауваженнях до складеного акту споживач вказала: «проводом не користувалися » (а. с. 8 на звороті).

Того ж дня, було складено акт 096-375-03-50 встановлення (заміни/технічної перевірки/контрольного огляду) збереження пломб вузла обліку, встановленого на об`єкті споживача у присутності ОСОБА_1 . Зі змісту цього акту вбачається, що під час проведення робіт виявлено зовнішні пошкодження ізоляції на ділянці від опори до вхідних клем до облікового пристрою АВ та встановлені недоліки: самовільне підключення електричної проводки до електричної мережі енергопостачальника з порушенням схеми обліку підключення електричної розетки поза засобом обліку. Також в цьому актів відображено, що взято речовий доказ зразок проводу. В акті відображено, що усунуто дане порушення. Також в акті є підписи всіх трьох представників постачальника електроенергії, які здійснювали перевірку, а також є підпис споживача ОСОБА_1 (а. с. 9).
З матеріалів справи вбачається, що 30 січня 2019 року відбулося засідання комісії з розгляду Актів Групи з розгляду Актів Запорізьких міських електричних мереж ПАТ «Запоріжжяобленерго», про що складено відповідний Протокол № 893. Зі змісту Протоколу № 893 видно, що споживач ОСОБА_1 на засідання комісії не з`явилася. Комісією прийнято наступне рішення: «Споживачем здійснено підключення електричної розетки поза засобом обліку (п. 3.1.5 Методики). Виконати розрахунок за 12 місяців згідно п. 8.2.6. ПРРЕЕ та п. 3.3.б) Методики. Затвердити розрахунок на суму 30916, 20 грн за обсяг не облікованої електричної енергії 18500 кВт*год (а.с. 6).

В матеріалах справи знаходиться розрахунок обсягу та вартості електроенергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем Правил користування електроенергією, здійснений працівниками постачальника електроенергії відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої Постановою НКРЕ України від 04 травня 2006 року № 562 та зареєстрованою в Міністерстві юстиції України 04 липня 2006 року за № 782/12656, на підставі акту № 00143317 від 17 січня 2019 року по факту допущеного порушення визначено обсяг (18500 кВт*год) та вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем Правил у сумі 30916 грн 20 коп (у тому числі ПДВ 5152 грн 70 коп) (а.с. 7).

Правовідносини, які виникають в процесі продажу і купівлі електричної енергії між виробниками або постачальниками електричної енергії та споживачами регулюються ЦК України, Законом України «Про ринок електричної енергії», Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими Постановою НКРЕКП від 14 березня 2018 року № 312.
Відповідно до частини першої статті 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

До договору постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін.

Законом можуть бути передбачені особливості укладення та виконання договору постачання енергетичними та іншими ресурсами.

Споживач - фізична особа, у тому числі фізична особа - підприємець, або юридична особа, що купує електричну енергію для власного споживання (стаття 1 Закону України «Про ринок електричної енергії»).

Статтею 4 Закону України «Про ринок електричної енергії» визначено, що учасники ринку електричної енергії провадять свою діяльність на ринку електричної енергії на договірних засадах.

Згідно п. ч. 3 ст. 58 Закону України «Про ринок електричної енергії» споживач зобов`язаний дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів.

Згідно з абз. 5 п. 7 Правил користування приміщеннями житлових будинків і гуртожитків, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 08 жовтня 1992 року №572 (з наступними змінами) власник та наймач (орендар) квартири зобов`язаний використовувати приміщення житлового будинку за призначенням, забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень та технічного стану обладнання в тому числі і електричних мереж.

Відтак, саме на відповідача покладений обов`язок щодо забезпечення належного технічного стану електричних мереж, у житловому приміщенні, власником (або наймачем) якого вона є.

Відповідно до ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» , учасники ринку, в тому числі споживачі, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії є, зокрема, крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку.
Самовільне підключення шляхом приховуваного приєднання до електричної мережі (прихованою електропроводкою) можна виявити лише під час технічної перевірки, а не під час контрольних оглядів, адже виявити факт прихованого підключення (прихованою електропроводкою) можна лише з використанням спеціальних технічних засобів або у зв`язку з частковим демонтажем будівельних конструкцій, оздоблювальних матеріалів.
Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14 березня 2018 року № 312, були затверджені Правила роздрібного ринку електричної енергії (далі - ПРРЕЕ або Правила), які підлягають застосуванню до спірних правовідносин.

Розділом 1 п. 1 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених Постановою НКРЕКП від 14 березня 2018 року № 312 (надалі ПРРЕЕ) визначено, що ці Правила регулюють взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, визначеними цими Правилами. Учасниками роздрібного ринку є: електропостачальники, оператор системи передачі, оператори систем розподілу, у тому числі оператори малих систем розподілу, споживачі, основні споживачі, субспоживачі, виробники електричної енергії, які підпадають під визначення розподіленої генерації, та інші учасники ринку, які надають послуги, пов`язані з постачанням електричної енергії споживачу з метою використання ним електричної енергії на власні потреби. Ці Правила є обов`язковими для виконання усіма учасниками роздрібного ринку.

За змістом п.1.1.2. ПРРЕЕ № 312, побутовий споживач - фізична особа, яка використовує електричну енергію для забезпечення власних побутових потреб, що не включають професійну та/або господарську діяльність, на підставі відповідного договору з учасником ринку, у тому числі за договором постачання електричної енергії споживачу.

Відповідно до пункту 5.1.1 вказаних Правил оператор системи має право: на безперешкодний доступ (за пред`явленням представником службового посвідчення) до розрахункових засобів вимірювання електричної енергії, що встановлені на об`єктах споживачів та інших учасників роздрібного ринку, електроустановки яких приєднані до електричних мереж на території діяльності оператора системи (підпункт 2); проводити (за пред`явленням представником службового посвідчення) обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза засобами вимірювання та інших порушень, що викликають неправильне вимірювання обсягів споживання електричної енергії (підпункт 3).

Згідно п.п.1 п. 5.5.5 ПРРЕЕ, споживач електричної енергії має право користуватися електричною енергією виключно на підставі договору (договорів).

Згідно пункту 5.5.5 ПРРЕЕ споживач електричної енергії зобов`язаний: 1)користуватися електричною енергією виключно на підставі договору (договорів); 2)сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів; 3) за умови неповної оплати за спожиту електричну енергію припинити власне електроспоживання відповідно до умов договору; 4) здійснювати оплату рахунків, виставлених на підставі актів про порушення цих Правил та умов договору; 5)дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів; 6)забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та електроприладів згідно з вимогами нормативно-технічних документів та нормативно-правових актів України; 7) врегулювати у порядку, визначеному Кодексом систем розподілу та цими Правилами, відносини щодо технічного забезпечення розподілу електричної енергії з оператором системи розподілу шляхом укладення окремого договору про надання послуг з компенсації перетікань реактивної електричної енергії (або у формі додатка до договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії) та 20) не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача.

Розділом 8 п. 8.2. встановлено, що у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 8 до цих Правил. Споживачі, представники оператора системи, інші особи, присутні при перевірці, під час здійснення перевірки електроустановок мають право здійснювати фото- та відеозйомку для фіксації виявлених порушень та/або відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення, про що зазначається в акті про порушення. Акт про порушення підписується представником (представниками) оператора системи, який (які) брали участь у перевірці, та споживачем (представником споживача) або іншою особою, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи). У разі відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписати акт про порушення в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо його підписали більше одного уповноваженого представника оператора системи та незаінтересована особа (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення цієї особи або більше одного уповноваженого представника оператора системи, а відмова споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення підтверджується відеозйомкою.

Відповідно до п. 8.2.6. ПРРЕЕ на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Комісія з розгляду актів про порушення створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з 3 уповноважених представників оператора системи. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення. Споживач має бути повідомлений оператором системи про місце, час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 7 календарних днів до призначеної дати засідання. Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти Методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків.

Згідно п.п. 7 пункту 8.4.2. Правил визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами, у разі самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю оператора системи, з порушенням схеми обліку.

У разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 6 - 8 пункту 8.4.2 цієї глави, положення цієї глави застосовуються за умови виявлення місця підключення до відповідних мереж, про що зазначається в акті про порушення та позначається на схемі (крім випадків, передбачених цим пунктом).

Розділом 8 п. 8.4.2. ПРРЕЕ передбачено, що визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами, у разі виявлення таких порушень: самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі оператора системи з порушенням схеми обліку.

В акті про порушення зазначаються відомості про дії представників оператора системи, вжиті для виявлення місця підключення (наприклад, використання спеціальних технічних засобів (із зазначенням їх типу та способу застосування), здійснення часткового демонтажу будівельних конструкцій, оздоблювальних матеріалів та/або демонтажу приладів чи їх захисних панелей тощо) (п.8.4.6 Правил).

Порядок визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами ПРРЕЕ, встановлений Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року № 562.

Відповідно до підпункту 5 пункту 3.1 Методики, ця методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН, та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕН у разі самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводок до електромережі електропостачальника або іншого споживача (власника мережі) з порушенням схеми обліку.

За змістом пункту 3.3 Методики розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється:
за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії;
за тарифами (цінами) для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості необлікованої електричної енергії;
за кількістю днів:
б) у разі самовільного підключення споживачем електроустановок, струмоприймачів або проводів до електричних мереж енергопостачальника - із дня набуття споживачем права власності на електроустановку чи права користування електроустановкою або із дня здійснення останньої технічної перевірки електричної мережі, до якої було здійснене самовільне підключення, але не більше сумарної кількості днів за дванадцять календарних місяців, що передували дню виявлення порушення, та до дня усунення порушення. 

Пунктом 8.2.7. ПРРЕЕ передбачено, що кошти за необліковану електричну енергію та суми збитків перераховуються споживачем на поточний рахунок оператора системи. Споживач має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка. У разі незгоди споживача з фактом крадіжки електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту викрадення електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії. Спірні питання, які виникають між сторонами при складанні акта про порушення, при визначенні розміру суми збитків, належної до оплати, а також при здійсненні платежів, вирішуються у судовому порядку.

Статтею 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії є: крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку.

Відповідно до вимог статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (статі 76, 77 ЦПК України).

Згідно вимог статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Положення вищезазначених процесуальних норм передбачають, що під час розгляду справ у порядку цивільного судочинства обов`язок доказування покладається як на позивача, так і на відповідача.

Згідно з ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Матеріали справи свідчать, що 17 січня 2019 року представниками ПАТ «Запоріжжяобленерго» при проведені перевірки дотримання споживачами ПРРЕЕ, за адресою: АДРЕСА_1 було виявлено факт порушення пп. 20 п. 5.5.5 ПРРЕЕ, а саме: здійснив самовільне підключення проводки до електричної мережі енергопостачальника виконано порушенням схеми обліку-підключення електричної розетки поза засобами обліку. Точка самовільного підключення F та N проводу знаходиться на ділянці ввідного проводу опори від опори до вхідних клейм до облікового запобіжника на горищі будинку, про що у відповідності до ПРРЕЕ складено акт про порушення № 00143317 від 17 січня 2019 року (а.с.8).

На схемі електропостачання споживача, наведеній в акті, зазначено, що місце самовільного підключення виявлено на горищі. В акті наявна схема електропостачання спозивача, яка є додатком до акту про правопорушення та відображає точку самовільного підключення до межі балансової належності.

У акті також зазначено, що самовільне підключення проводки до електричної мережі енергопостачальника виконано порушенням схеми обліку-підключення електричної розетки поза засобами обліку. Точка самовільного підключення F та N проводу знаходиться на ділянці ввідного проводу опори від опори до вхідних клейм до облікового запобіжника на горищі будинку. Під час контрольного огляду без застосування спеціальних технічних засобів. Контролер не мав можливості виявити дане порушення. Комісія з розгляду акту відбудеться 30 січня 2019 року. Акт підписано трьома представниками оператора системи розподілу та споживачем ОСОБА_1 .

В зауваженнях до складеного акту споживач ОСОБА_1 вказала, що не заперечується нею «проводом не користувалася». 

Згідно з п. 1,1,2 ПРРЕЕ прихована електропроводка – електрична проводка, яка приєднана до електричної мережі поза розрахунковим засобом комерційного обліку, яку представник оператора системи без використання спеціальних технічних засобів або часткового демонтажу будівельних конструкцій, оздоблювальних матеріалів під час попереднього контрольного огляду засобу комерційного обліку або технічної перевірки не мав можливості виявити.

Разом з цим, слід взяти до уваги, що відповідно до п. 2.3.4. ПРРЕЕ чітко визначено, що відповідальність за збереження і цілісність засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені. 07 лютого 2018 року Верховний Суд своєю постановою № 461/698/16-ц визнав, що у разі самовільного підключення до електромережі, факт заподіяння шкоди постачальнику і вина споживача доведення не потребують. Отже, самого факту такого виду порушення як самовільне підключення електричної проводки до електричної мережі енергопостачальника з порушенням схеми обліку - підключення електричної розетки поза засобом обліку вже достатньо для притягнення споживача до відповідальності. 

Того ж дня, було складено акт 096-375-03-50 встановлення (заміни/технічної перевірки/контрольного огляду) збереження пломб вузла обліку, встановленого на об`єкті споживача. Зі змісту цього а акту вбачається, що виявлено зовнішні пошкодження ізоляції на ділянці від опори до вхідних клем до облікового пристрою АВ. Недоліки: самовільне підключення електричної проводки до електричної мережі енергопостачальника з поруш.схеми обліку підключення електричної розетки поза засобом обліку. Також в цьому актів відображено, що взято речовий доказ зразок проводу. В акті відображено, що усунуто дане порушення. Також в акті є підписи всіх трьох представників постачальника електроенергії, які здійснювали перевірку, а також є підпис споживача ОСОБА_1 (а. с. 9).
Даючи юридичну оцінку зібраним у справі доказам, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що відповідачем було завдано позивачу збитків внаслідок порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії, які виразилися в самовільному підключенні до електричної мережі, загальна сума яких складає 30 916,20 грн.
Акт складено відповідно до вимог п. 8.2.5 глави 8.2 VІІІ ПРРЕЕ, а тому доводи скаржника щодо неправильності складення акту є необґрунтованими та такими, що не підтверджуються жодними доказами.

Довід апелянта про про необхідність надання фотознімків та зразок проводу, колегія суддів важає безпідставник, оскільки відповідно до положень абз. 4 п. 8.2.5. ПРРЕЕ Споживачі, представники оператора системи, інші особи, присутні при перевірці, під час здійснення перевірки електроустановок мають право здійснювати фото- та відеозйомку для фіксації виявлених порушень та/або відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення, про що зазначається в акті про порушення. Так, фото- та відео фіксація порушення є саме правом представника оператора системи під час проведення перевірки. Проте, таке право є і у споживачів, інших осіб, що присутні при перевірці. Разом з цим. Відповідач плутає право з обов`язком та безпідставно вважає, що документи, що подані разом з позовною заявою у підтвердження заборгованості не є достатніми та належними. Акт про порушення надає виключну інформацію з приводу зафіксованого порушення; протокол засідання комісії підтверджує проведення засідання комісії з розгляду актів про порушення, на якій затверджено розрахунок заборгованості споживача; розрахунок заборгованості споживача надає детальну інформацію щодо даних для розрахунку та формули розрахунку; акт встановлення/заміни/технічної перевірки/контрольного огляду/збереження пломб вузла обліку, встановленого на об`єкті споживача фіксує інформацію з приводу встановлення, заміни, технічної перевірки, контрольного огляду, збереження пломб вузла обліку на об`єкті споживача; договір про користування електричною енергією та витяг з особового рахунку підтверджує наявність договірних відносин зі споживачем та факт відкриття особового рахунку. З приводу надання суду зразку проводу та розетки зазначаю, що така вимога жодним чином не обґрунтована Відповідачем, не вказано посилання на нормативно-правовий акт в сфері енергетики, який би обґрунтував вказану вимогу Відповідача, ані в апеляційній скарзі, ані взагалі в чинному законодавстві. З приводу надання суду зразку проводу та розетки зазначаю, що така вимога жодним чином не обґрунтована Відповідачем, не вказано посилання на нормативно-правовий акт в сфері енергетики, який би обґрунтував вказану вимогу Відповідача, ані в апеляційній скарзі, ані взагалі в чинному законодавстві.

Також, безпідставними є і посилання скаржника на порушення її права представником позивача щодо нероз`яснення останім запросити свідків під час проведення перевірки щодо можливого виявлення порушення, спростовується записом в акті «споживач від свідків відмовився», в якому споживач ОСОБА_1 поставила свід підпис, що останньою не заперечується, отже будь-яких заперечень з даного приводу не заявила та не написала. Крім того, в акті зазначаються лише виявлені під час контрольного огляду уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію порушень ПРРЕЕ, у присутності споживача  або представника споживача.  Роз`яснення прав споживачу про запрошення свідків або очевидців та відібрання від них показів уповноваженим представником оператора системи та замовлення експертних висновків  чинним законодавством не передбачено.

В той же час, відповідачка на обґрунтування своєї позиції не була позбавлена права на замовлення експертного висновку з власної ініціативи або заявлення відповідного клопотання в суді першої інстанції, проте таких правом не скористалася.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що на день розгляду справи ОСОБА_1 не надано жодних доказів на спростування заявлених позовних вимог, не навела наявність порушень з боку працівників постачальника електроенергії при проведенні ними перевірки і складення акту № 00143317 від 17 січня 2019 року. Напроти, даний акт про порушення складений за формою, що встановлена Правилами, підписаний уповноваженими працівниками позивача та споживачем із зауваженням стосовно того що «проводом не користувались», має відмітку про те, що споживач від свідків відмовилась. Акт містить зміст виявленого порушення із посиланням на відповідні пункти вказаних Правил та вихідні дані, необхідні і достатні для визначення обсягу недооблікованої електричної енергії та суми завданих споживачем збитків (а. с. 8).

Також, з дотриманням вимог п. 8.2.6. ПРРЕЕ було проведено засідання комісії по розгляду акту № 00143317 від 17 січня 2019 року про порушення Правил користування електроенергією у споживача та прийнято рішення, яке оформлене протоколом засідання комісії від 30 січня 2019 року № 893, відповідно до якого, порушення кваліфіковано як вчинене з вини споживача, прихованим способом: здійснено підключення електричної розетки поза засобом обліку (п.3.1.5 Методики), а тому акт підлягає розрахунку за 12 місяців у відповідності до п. 8.2.6 ПРРЕЕ та п. 3.3 б) Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення Правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ № 562 від 04 травня 2006 року та затверджено розрахунок на суму 30 916,20 грн за обсяг не облікованої електричної енергії 18 500 кВт*год (а. с. 6). Вказаний акт відповідачем не оскаржувався.

Енергопостачальник обґрунтовано здійснив нарахування обсягу та вартості не облікованої електроенергії на підставі акту і Протоколу комісії. Пунктом 8.4.13. Правил визначено, що у разі виявлення у побутового споживача порушень, зазначених у підпунктах 6-8 пункту 8.4.2 цієї глави, величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії через проводи (кабелі), якими здійснене самовільне підключення (Wдоб.с.п., кВт·год), визначається за формулою 8 цієї глави. При цьому час використання самовільного підключення протягом доби (t вик.с.п.) приймається рівним 8 год.
З розрахунку обсягу та вартості електроенергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем Правил користування електроенергією, здійсненого працівниками постачальника електроенергії відповідно до Методики на підставі акту № 00143317 від 17 січня 2019 року по факту допущеного порушення, видно, що розрахунок проведено за період 17 січня 2018 року по 17 січня 2019 року і відповідає вказаній формулі. Визначено обсяг (18500 кВт*год) та вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем Правил у сумі 30 916 грн 20 коп (у тому числі ПДВ 5152 грн 70 коп) (а.с. 7).

Таким чином, розрахунок необлікованої електричної енергії здійснений позивачем є обґрунтованим та таким, що відповідає вимогам вищезазначених пунктів Правил.

Не приймаються до уваги суду й посилання скаржника на те, що вона не бачила відгалуження, яке прямувало до розетки, розташованої на горищі її будинку, оскільки не була присутня разом з представниками позивача під час її нібито виявлення разом з кабелем, оскільки відповідачем в розумінні положень ЦПК не надано жодного належного доказу відсутності її вини як споживача у завданні позивачу збитків внаслідок самовільного підключення електропроводки до електричної мережі оператора розподільчих мереж поза засобами обліку електричної енергії.

Довід апелянта про те, що вона прибула на засідання комісії, однак її небуло допущено до засідання представника позивача, є лише припущення ОСОБА_1 та ніякими доказами не підтверджується. Крім того, колегія суддів зазначає, що в акті про порушення чітко зазначено, що комісія постачальника електроенергії з розгляду складеного акта про порушення буде проводити засідання 30.01.2019 за адресою вул. Волгоградська, 25, каб. 105 з 10-00 год. та вказано, що для участі в комісії необхідно надати паспорт або документ на представництво інтересів довіреної особи. Отже, ОСОБА_1 повідомлено належним чином про засідання комісії. Другий екземпляр акту про порушення ОСОБА_1 отримала. Зі змістом акту ОСОБА_1 ознайомлена, що підтверджується її підписом. Причини неявки на комісію споживача не відомі, тому права споживача не є порушеними. Доказів, що аргументували би явку ОСОБА_1 на комісію та вигаданий недопуск споживача на неї, Відповідачем не надано.
Щодо доводів апеляційної скарги про надання суду зразку проводу та розетки слід зауважити, що така вимога жодним чином не обгрунтована, не вказано посилання на нормативно-правовий акт в сфері енергетики, який би обгрунтував вказану вимогу відповідача.

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів позивача та відповідача та питання вичерпності висновків суду першої інстанції, колегія суддів виходить із того, що у справі, що розглядається, сторонам було надано повну відповідь на всі істотні питання, що виникли при кваліфікації спірних відносин, як у матеріально-правовому, так і у процесуальному сенсах, а доводи, викладені у апеляційній скарзі не спростовують обґрунтованих та правильних висновків суду першої інстанції.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у апеляційному провадженні), сформовану, зокрема у справах "Салов проти України" (заява № 65518/01; від 06 вересня 2005 року; пункт 89), "Проніна проти України" (заява № 63566/00; 18 липня 2006 року; пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (заява № 4909/04; від 10 лютого 2010 року; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v. Spain) серія A. 303-A; 09 грудня 1994 року, пункт 29).

З урахуванням наведеного колегія суддів вважає, що рішення суду постановлено з додержанням вимог закону і підстав для його скасування не вбачається.

Відповідно до підпункту "в" пункту 4 частини першої статті 382 ЦПК України, суд апеляційної інстанції повинен вирішити питання про розподіл судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції.

Оскільки апеляційна скарга залишається апеляційний судом без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін підстав для зміни розподілу судових витрат немає. 

Керуючись ст. 367, 368, 369, 374, 375, 381-384 ЦПК України, апеляційний суд у складі колегії суддів,-
П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу  ОСОБА_1 в особі представника – адвоката Тивоненка Данила Руслановича - залишити без задоволення.

Рішення Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 23 серпня 2022 року у цій справі залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, проте може бути оскаржена безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повної постанови, лише у випадку якщо: а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; г) суд першої інстанції відніс справу до категорії малозначних помилково.

Повна постанова складена 01 грудня 2022 року.

Головуючий, суддя 	Суддя 	Суддя	
Подліянова Г.С. 	Гончар М.С. 	Кочеткова І.В.