ОКРЕМА ДУМКА 
судді ОСОБА_1 
справа № 757/25000/14-к
провадження № 51-3537км21
Вважаю, що підстави до скасування ухвали Київського апеляційного суду від 01.07.2021 про повернення апеляційної скарги у зв`язку з її поданням після закінчення строку апеляційного оскарженнявідсутні.
У частинах 2 та 3 статті 395 КПКвстановлено, що апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді подається протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення. 
За правовою позицією об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду, викладеною в постанові від04 листопада 2019 року, якщо ухвала слідчого судді постановлена без виклику особи, інтересів якої вона стосується та яка її оскаржує, то  строк апеляційного оскарження для такої особи має обчислюватись з дня отримання копії судового рішення, незалежно від наявності інших джерел інформування про прийняте рішення.
Водночас обставини провадження, які розглядала об`єднана палата, істотно відрізняються від обставин цього провадження. Аспекти процесуальної поведінки сторін провадження мають свідчити про добросовісне використання процесуальних повноважень. 
Дійсно, знищення матеріалів справи у зв`язку із закінченням строку їх зберігання не має вирішального юридичного значення при вирішенні питання про дотримання скаржником строків, визначених статтею 395 КПК, та не може слугувати підставою для прийняття рішення у порядку частини 3 статті 399 цього Кодексу, проте, лише за умови відсутності необґрунтованого вичікування стороною кримінального провадження настання таких обставин. 
Поінформованість особи з будь-яких інших джерел, чи наявність можливості дізнатися про суть постановленого рішення, яке оскаржується, не впливає на правила обчислення процесуального строку, передбаченого частиною 3 статті 395 КПК. 
Водночас особа має діяти сумлінно з метою як най можна скорішого отримання копії постановленого рішення, про яке повідомлена із інших джерел. За відсутності приводів вважати поведінку належною в аспекті добросовісного користування процесуальними правами, є підстави вважати її такою, що пов`язана зі штучним створенням підґрунть до здійснення процесуальних дій і по своїй суті - зловживанням процесуальним правом на оскарження судового рішення. 
Одним з аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, який передбачає дотримання принципу res judicata (принципу остаточності рішення). Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (USTIMENKO v. UKRAINE, № 32053/13, § 46, ЄСПЛ, від 29 жовтня 2015 року).
Такі обставини в цьому провадженні відсутні.
Предметом апеляційного оскарження є ухвала слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 03.09.2014. Слідчий суддя Печерського районного суду міста Києва постановив ухвалу про накладення арешту на 19,42455% статутного капіталу (корпоративних прав) ПАТ «Артемівськ Вайнері». 
За доводами захисника, копію вказаної ухвали слідчого судді він отримав 20.05.2021 у  відповідь на відповідне клопотання від 05.05.2021.
Договір про надання правової допомоги захисником укладено 13.09.2019.
Київський апеляційний суд констатував пропуск скаржником строків на апеляційне оскарження, оскільки судове рішення про накладення арешту було постановлено ще 03.09.2014, а отже власник майна мав достатньо часу для встановлення підстав накладення арешту на майно, отримання копії ухвали слідчого судді та звернення з апеляційною скаргою у встановлені КПК строки, але цим правом не скористався. 
Обставини досудового розслідування кримінального провадження 42014000000000369 не  дають підстав сумніватися в обґрунтованості висновків апеляційного суду. 
За приписами ст. 371 КПК усі судові рішення викладаються письмово у паперовій та електронній формах. Судові рішення в електронній формі оформляються згідно з вимогами законодавства у сфері електронних документів та електронного документообігу, а також електронного цифрового підпису.
За вимогами п. 1 розділу ІІІ Порядку ведення ЄДРСР електронний примірник судового рішення оприлюднюється шляхом надсилання до Реєстру у день його виготовлення засобами АСДС.
Серед судових рішень, оприлюднених в ЄДРСР, за результатами пошуку за контекстом 42014000000000369, відображена й ухвала в судовій справі № 757/25000/14-к, яка оприлюднена 19.01.2016. Зміст оприлюдненої ухвали не викликає труднощів до усвідомлення власником, що накладений арешт стосується його інтересів. 
З урахуванням рівня впровадження цифрових технологій ЄДРСР, обліку обтяжень арештованого майна, рівня доступу до відповідної інформації та її обсягу у відкритих реєстрах, звернення сторони захисту із клопотанням про надання копії ухвали слідчого судді лише 05.05.2021 потребує належного обґрунтування. 
Ознайомлення зі змістом ухвал, що постановлені в кримінальному провадженні № 42014000000000369 та відображені в ЄДРСР, не потребує часу від укладення договору про надання правової допомоги із захисником 13.09.2019 аж до 05.05.2021. 
Особа, яка здійснює повноваження представника в кримінальному провадженні, має  діяти сумлінно. Обґрунтування причин того, що представник звернувся з клопотанням про отримання копії судового рішення лише 05.05.2021, як і посилання на докази вжиття заходів до отримання ухвали слідчого судді з 2019 року, касаційна скарга не містить. Вагомих аргументів до того, щоб вважати поведінку представника не зловживанням процесуальним правом, а такою, що пов`язана із вживанням розумних заходів до того, щоб належно його реалізувати, в доводах касаційної скарги не наведено. 
Отже, вважаю, що касаційна скарга захисника ОСОБА_2 повинна бути залишена без задоволення, а ухвала Київського апеляційного суду від 01.07.2021 - без зміни.
 
суддя
ОСОБА_1