П О С Т А Н О В А 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа №  240/22235/21
Головуючий суддя 1-ої інстанції -  Капинос Оксана Валентинівна  
Суддя-доповідач -  Капустинський М.М.   
14 вересня 2022 року
м. Вінниця
Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
головуючого судді:  Капустинського М.М. 
суддів:  Драчук Т. О.  Ватаманюка Р.В. , 
розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "БМ Ганіт-У" на рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 08 червня 2022 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "БМ Ганіт-У" до Державної служби геології та надр України про визнання протиправним та скасування припису, 
В С Т А Н О В И В :
в вересні 2021 року Товариство з обмеженою відповідальністю "БМ Ганіт-У" звернулося до Житомирського окружного адміністративного суду з позовом Державної служби геології та надр України, в якому просило:
- визнати протиправним та скасувати з моменту прийняття припис Центрального міжрегіонального відділу Департаменту державного геологічного контролю Державної служби геології та надр України від 12.08.2021 №1147-14/06.
В обґрунтування позову зазначило, що припис винесений протиправно, не відповідає вимогам чинного законодавства, тому підлягає скасуванню.
Рішенням Житомирського окружного адміністративного суду від 08 червня 2022 року у задоволенні позовних вимог відмовлено.
Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, позивачем подано апеляційну скаргу, в якій апелянт просить рішення суду першої інстанції скасувати та прийняти нове рішення, яким у задовольнити позовні вимоги, посилаючись на неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального та порушення норм процесуального права.
Серед іншого зазначає, про перешкоджання діяльності на орендованій землі.
Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, законність і обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, а також правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін, виходячи з наступного.
Як встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, 21.11.2007 року Міністерством охорони навколишнього природного середовища України Товариству з обмеженою відповідальністю "БМ ГРАНІТ-У" видано спеціальний дозвіл на користування надрами №4509 терміном на 20 років. За умовами спеціального дозволу ТОВ "БМ ГРАНІТ-У" надано право вести промислову розробку Малинського родовища гранітів на ділянці Городищенська, що розташована за 0,5 км на північний схід від с. Городище.
26.06.2020 року між ТОВ "БМ Граніт-У" та Державною службою геології та надр України укладено Угоду про умови користування надрами з метою видобування корисних копалин Малинського родовища (Городищенська ділянка), яка є невід`ємною частиною спеціального дозволу на користування надрами №4509 від 21.11.2007.
З метою експлуатації родовища, між позивачем та Житомирською ОДА укладено договір оренди земельної ділянки №58 від 03.04.2019.
20.03.2019 року позивачем було отримано умови скиду кар`єрних вод у водний об`єкт від Управління екології та природних ресурсів Житомирської ОДА.
Матеріали справи свідчать, що у період з 26.07.2021 по 06.08.2021 працівниками Центрального міжрегіонального відділу Департаменту державного геологічного контролю Держгеонадра України проведена позапланова перевірка ТОВ "БМ Граніт-У" з питань додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр, за результатами якої складено акт перевірки від 06.08.2021 р. №06-06/23/2021-38/у (124).
На підставі вказаного акта 12.08.2021 провідний спеціаліст Центрального міжрегіонального відділу Департаменту державного геологічного контролю Держгеонадр України Кушеєв Олексій Вадимович виніс припис №1147-14/06, в якому було зазначено про виявлення порушень і про необхідність їх усунення з поданням підтверджуючих матеріалів до 13.09.2021.
Зокрема, було зазначено наступні порушення вимог законодавства:
1) Не виконуються вимоги п.5.3 Угоди про умови користування надрами від 26 червня 2020 року №4509 в частині дотримання вимог законодавства України чинних стандартів, правил, норм виконання робіт пов`язаних з користуванням надрами, а саме не проведено обов`язкової оцінки впливу на довкілля під час проведення планової діяльності з видобування корисних копалин (гранітів Малинського родовища (Городищенської ділянки)) (порушено ст.151 КУ №132/94, пункт 5 частини другої статті 3, пункт 15 частини другої статті 3, абзац перший пункту 3 частини третьої статті 3, абзац 10 пункту 3 частини третьої статті 3, пункт 6 частини першої статті 15, частина третя статті 17 ЗУ №2059, частина восьма статті 7 ЗУ№877).
2) На ділянці надр, наданій у користування, не проводяться роботи, передбачені спеціальним дозволом на користування надрами від 21 листопада 2007 року №4509, а саме не проводиться видобування гранітів в якості сировини для виробництва щебеню будівельного та каменю бутового і заповнювачів для важкого асфальтобетону, чим не виконується мета спеціального дозволу на користування надрами від 21 листопада 2007 року № 4509.
Відповідно до Програми робіт з видобування корисних копалин Малинського родовища (Городищенської ділянки) додатку №2 до Угоди про умови користування надрами від 26.06.2020 №4509 початок видобування передбачений на І квартал 2021 р. (порушено пункт 2 частини другої статті 24 КУ №132/94).
3) Не виконується пункт 5.3 Угоди про умови користування надрами від 26 червня 2020 року №4509 в частині проведення робіт у терміни та в межах, зазначених у Програмі робіт п.2 Програми робіт з видобування корисних копалин Малинського родовища (Городищенської ділянки), а саме не проведена підготовка родовища до розробки (термін виконання І квартал 2021 р.) (порушено пункт 2 частини другої статті 24 КУ №132/94).
4) Не виконується пункт 5.3 Угоди про умови користування надрами від 26 червня 2020 року №4509 в частині проведення робіт у терміни та в межах, зазначених у Програмі робіт п.4 Програми робіт з видобування корисних копалин Малинського родовища (Городищенської ділянки), а саме не розпочато видобування 5 тис. м3 (термін виконання І квартал 2021 р.) (порушено пункт 2 частини другої статті 24 КУ №132/94).
5) Суб`єкт господарської діяльності протягом двох років з початку дії дозволу №4509 від 21 листопада 2007 року не розпочав користування надрами (порушено пункт 6 частини першої статті 26 КУ №132/94).
Приписом зобов`язано у строк до 19.09.2021 усунути вищезазначені порушення вимог законодавства у сфері надрокористування та подати в письмовій формі докази, що підтверджують факт усунення порушень.
Позивач вважає такий припис протиправним, тому звернувся до суду.
Відмовляючи в задоволенні позовних вимог суд першої інстанції дійшов висновку про їх необгрунтованість.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.
Згідно з ч.2 ст.19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відносини щодо забезпечення раціонального, комплексного використання надр для задоволення потреб у мінеральній сировині та інших потреб суспільного виробництва, охорони надр, гарантування при користуванні надрами безпеки людей, майна та навколишнього природного середовища, а також охорона прав і законних інтересів підприємств, установ, організацій та громадян, регулюються Кодексом України про надра.
Відповідно до положень ст.4 Кодексу України про надра, надра є виключною власністю Українського народу і надаються тільки у користування. Угоди або дії, які в прямій або прихованій формі порушують право власності Українського народу на надра, є недійсними. Український народ здійснює право власності на надра через Верховну Раду України, Верховну Раду Автономної Республіки Крим і місцеві ради. Окремі повноваження щодо розпорядження надрами законодавством України можуть надаватися відповідним органам виконавчої влади.
В силу п.1 Положення про Державну службу геології та надр України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30.12.2015 №1174 (далі - Положення №1174), (Держгеонадра) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра захисту довкілля та природних ресурсів і який реалізує державну політику у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр, є уповноваженим органом з питань реалізації угод про розподіл продукції.
Відповідно до п.3 Положення №1174, основними завданнями Держгеонадр є: 1) реалізація державної політики у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр; 2) внесення на розгляд Міністра захисту довкілля та природних ресурсів пропозицій щодо забезпечення формування державної політики у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр.
Згідно з пп.9-14 п.4 Положення №1174, Держгеонадра відповідно до покладених на неї завдань, зокрема:
- видає в установленому порядку спеціальні дозволи на користування надрами (у тому числі на користування нафтогазоносними надрами);
- зупиняє та анулює в установленому порядку дію спеціальних дозволів на користування надрами (у тому числі на користування нафтогазоносними надрами), поновлює їх дію у разі зупинення;
- здійснює переоформлення спеціальних дозволів на користування надрами (у тому числі на користування нафтогазоносними надрами), внесення до них змін та видачу дублікатів, продовжує строк дії спеціальних дозволів на користування надрами (у тому числі на користування нафтогазоносними надрами);
- здійснює державний контроль за геологічним вивченням надр (державний геологічний контроль) та раціональним і ефективним їх використанням;
- складає у межах повноважень, передбачених законом, протоколи про адміністративні правопорушення, розглядає справи про адміністративні правопорушення та накладає адміністративні стягнення;
- проводить планові та позапланові перевірки надрокористувачів, за результатами яких (у разі виявлення порушень вимог законодавства) складає акти, видає обов`язкові для виконання вказівки (приписи) про усунення виявлених недоліків і порушень вимог законодавства.
Надра надаються у користування підприємствам, установам, організаціям і громадянам лише за наявності у них спеціального дозволу на користування ділянкою надр. Право на користування надрами засвідчується актом про надання гірничого відводу (частина перша статті 19 Кодексу України про надра).
Статтею 60 Кодексу України про надра встановлено, що державний контроль і нагляд за веденням робіт по геологічному вивченню надр, їх використанням та охороною спрямовані на забезпечення додержання всіма державними органами, підприємствами, установами, організаціями та громадянами встановленого порядку користування надрами, виконання інших обов`язків щодо охорони надр, встановлених законодавством України.
Відповідно до ст.62 Кодексу України про надра встановлено, що орган державного геологічного контролю перевіряє, зокрема дотримання нормативів, стандартів та інших вимог щодо геологічного вивчення та використання надр, умов спеціальних дозволів на користування надрами та угод про умови користування надрами.
З урахуванням наведеного, Держгеонадра та його територіальні органи наділені повноваженнями проводити планові та позапланові перевірки надрокористувачів, за результатами яких (у разі виявлення порушень вимог законодавства) складає акти, видає обов`язкові для виконання вказівки (приписи) про усунення виявлених недоліків і порушень вимог законодавства.
Згідно з положеннями п.1 ст.4 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05.04.2007 №877-V (Закон №877-V) державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.
За змістом статті 7 Закону №877-V для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.
Плановий чи позаплановий захід щодо суб`єкта господарювання - юридичної особи має здійснюватися у присутності керівника або особи, уповноваженої керівником. Плановий чи позаплановий захід щодо фізичної особи - підприємця має здійснюватися за його присутності або за присутності уповноваженої ним особи.
Відповідно до ст.7 Закону №877-V за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу. Припис - обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб`єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку.
Згідно  частиною 1 ст.12 Закону №877-V встановлено, що невиконання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виявлених під час здійснення заходу державного нагляду (контролю), тягне за собою застосування до суб`єкта господарювання штрафних санкцій у порядку, встановленому законом.
Припис органу державного нагляду (контролю) - Державної служби геології та надр - виноситься у випадку виявлення під час перевірки порушень вимог природоохоронного законодавства та повинен містити вимогу щодо усунення цих порушень.
Законодавством чітко врегульовано порядок встановлення порушень надрокористувачем умов користування надрами, відповідно до якого встановлення таких порушень можливе в ході проведеної перевірки, результати якої відображаються в акті, за наслідками її проведення, що підтверджує невиконання умов користування надрами та є підставою вжиття Держгеонадра заходів для усунення виявлених порушень.
Так, підставами для встановлення позивачу терміну для усунення порушень законодавства про надра є: виявлення порушень у сфері надрокористування та обов`язкове відображення таких порушень у акті перевірки.
З матеріалів справи встановлено, що за результатами позапланової перевірки ТОВ "БМ Граніт-У" з питань додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр складено акт перевірки від 06.08.2021 р., в якому виявлено ряд порушень вимог законодавства.
На підставі вказаного акта 12.08.2021 провідний спеціаліст Центрального міжрегіонального відділу Департаменту державного геологічного контролю Держгеонадр України Кушеєв Олексій Вадимович виніс припис №1147-14/06, в якому було зазначено про виявлення порушень і про необхідність їх усунення з поданням підтверджуючих матеріалів до 13.09.2021. В акті перевірки зазначено ряд встановлених порушень, які викладені у приписі. Зокрема, зазначено наступні порушення вимог законодавства:
1) Не виконуються вимоги п.5.3 Угоди про умови користування надрами від 26 червня 2020 року №4509 в частині дотримання вимог законодавства України чинних стандартів, правил, норм виконання робіт пов`язаних з користуванням надрами, а саме не проведено обов`язкової оцінки впливу на довкілля під час проведення планової діяльності з видобування корисних копалин (гранітів Малинського родовища (Городищенської ділянки)) (порушено ст.151 КУ №132/94, пункт 5 частини другої статті 3, пункт 15 частини другої статті 3, абзац перший пункту 3 частини третьої статті 3, абзац 10 пункту 3 частини третьої статті 3, пункт 6 частини першої статті 15, частина третя статті 17 ЗУ №2059, частина восьма статті 7 ЗУ№877).
2) На ділянці надр, наданій у користування, не проводяться роботи, передбачені спеціальним дозволом на користування надрами від 21 листопада 2007 року №4509, а саме не проводиться видобування гранітів в якості сировини для виробництва щебеню будівельного та каменю бутового і заповнювачів для важкого асфальтобетону, чим не виконується мета спеціального дозволу на користування надрами від 21 листопада 2007 року №4509.
Відповідно до Програми робіт з видобування корисних копалин Малинського родовища (Городищенської ділянки) додатку №2 до Угоди про умови користування надрами від 26.06.2020 №4509 початок видобування передбачений на І квартал 2021 р. (порушено пункт 2 частини другої статті 24 КУ №132/94).
3) Не виконується пункт 5.3 Угоди про умови користування надрами від 26 червня 2020 року №4509 в частині проведення робіт у терміни та в межах, зазначених у Програмі робіт п.2 Програми робіт з видобування корисних копалин Малинського родовища (Городищенської ділянки), а саме не проведена підготовка родовища до розробки (термін виконання І квартал 2021 р.) (порушено пункт 2 частини другої статті 24 КУ №132/94).
4) Не виконується пункт 5.3 Угоди про умови користування надрами від 26 червня 2020 року №4509 в частині проведення робіт у терміни та в межах, зазначених у Програмі робіт п.4 Програми робіт з видобування корисних копалин Малинського родовища (Городищенської ділянки), а саме не розпочато видобування 5 тис. м3 (термін виконання І квартал 2021 р.) (порушено пункт 2 частини другої статті 24 КУ №132/94).
5) Суб`єкт господарської діяльності протягом двох років з початку дії дозволу №4509 від 21 листопада 2007 року не розпочав користування надрами (порушено пункт 6 частини першої статті 26 КУ №132/94).
Вважаючи вказаний припис протиправним, позивач у позовній заяві вказує на те, що відповідачем при перевірці та винесенні припису не враховано те, що Програма робіт з видобування корисних копалин Малинського родовища (Городищенської ділянки) та Угода про умови користування надрами від 26.06.2020 №4509 не виконуються з поважних причин через протиправні дії та перешкоду третіх осіб. 
Щодо даних тверджень колегія суддів зазначає наступне.
Згідно з положеннями ст.56 Кодексу України про надра визначено, що основними вимогами в галузі охорони надр є: забезпечення повного і комплексного геологічного вивчення надр; додержання встановленого законодавством порядку надання надр у користування і недопущення самовільного користування надрами; раціональне вилучення і використання запасів корисних копалин і наявних у них компонентів; недопущення шкідливого впливу робіт, пов`язаних з користуванням надрами, на збереження запасів корисних копалин, гірничих виробок і свердловин, що експлуатуються чи законсервовані, а також підземних споруд; охорона родовищ корисних копалин від затоплення, обводнення, пожеж та інших факторів, що впливають на якість корисних копалин і промислову цінність родовищ або ускладнюють їх розробку; запобігання необґрунтованій та самовільній забудові площ залягання корисних копалин і додержання встановленого законодавством порядку використання цих площ для інших цілей; запобігання забрудненню надр при підземному зберіганні нафти, газу та інших речовин і матеріалів, захороненні шкідливих речовин і відходів виробництва, скиданні стічних вод; додержання інших вимог, передбачених законодавством про охорону навколишнього природного середовища.
Відповідно до частини другої статті 24 Кодексу України про надра передбачено, що користувачі надр зобов`язані: використовувати надра відповідно до цілей, для яких їх було надано; забезпечувати повноту геологічного вивчення, раціональне, комплексне використання та охорону надр; забезпечувати безпеку людей, майна та навколишнього природного середовища; приводити земельні ділянки, порушені при користуванні надрами, в стан, придатний для подальшого їх використання у суспільному виробництві; надавати та оприлюднювати інформацію про загальнодержавні та місцеві податки і збори, інші платежі, а також про виробничу (господарську) діяльність, необхідну для забезпечення прозорості у видобувних галузях, відповідно до порядку, затвердженого Кабінетом Міністрів України; виконувати інші вимоги щодо користування надрами, встановлені законодавством України та угодою про розподіл продукції.
Права та обов`язки користувача надр виникають з моменту отримання спеціального дозволу на користування надрами.
Так, позивачем у позовній заяві не заперечується факт невиконання умов Програми робіт з видобування корисних копалин Малинського родовища (Городищенської ділянки) та Угоди про умови користування надрами від 26.06.2020 №4509.
Встановлені відповідачем порушення позивач також не заперечує.
Водночас, доводи апелянта зводяться лише до перешкоди третіх осіб у здійсненні діяльності підприємством, про що до поліції було подано заяву про вчинення кримінального правопорушення.
Колегія суддів зауважує, що на підтвердження невиконання умов Угоди про умови користування надрами та Програми, позивач надав копію ухвали Коростишівського районного суду від 28.05.2019 у справі №280/863/19, якою суд зобов`язав начальника Коростишівського СВ Коростишівського ВП ГУНП в Житомирській області внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про кримінальне правопорушення на підставі заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "БМ ГРАНІТ - У" від 08.05.2019 р., про що повідомити скаржника.
Зі змісту ухвали слідує, що Товариство з обмеженою відповідальністю "БМ ГРАНІТ-У" звернулося до суду зі скаргою на бездіяльність уповноваженої особи органу досудового розслідування, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань відповідно до заяви від 08.05.2019 р.
В обґрунтування скарги скаржник вказував, що 08.05.2019 ТОВ "БМ ГРАНІТ-У" направив до Коростишівського відділу поліції ГУНП в Житомирській області заяву про вчинення щодо юридичної особи кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст.206, ч.3 ст.185 , ч.3 ст.206 КК України. Вказана заява про вчинення кримінального правопорушення була отримана уповноваженими особами Коростишівського ВП ГУНП в Житомирській області 10.05.2019, однак станом на дату звернення до суду жодної відповіді про реєстрацію або відмову у реєстрації заяви про вчинення кримінального правопорушення не надходило, Коростишівським ВП ГУНП в Житомирській області порушено вимоги ст.214 КПК України, а тому просив задовольнити скаргу в повному обсязі.
Колегія суддів зауважує, що зміст вказаної ухвали свідчить лише про те, що Товариство з обмеженою відповідальністю "БМ ГРАНІТ-У" зверталося до Коростишівського відділу поліції ГУНП із заявою про вчинення кримінального правопорушення, відомості про яку не було внесено до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань.
Водночас, суду не надано доказів на підтвердження того, які саме обставини були викладені позивачем у заяві про вчинення кримінального правопорушення, що позбавляє можливості суд встановити чи дійсно вказані доводи, на які позивач посилається у позовній заяві покладені в основу заяви до поліції та стали перешкодою у виконанні його діяльності та не виготовленні всіх необхідних документів та вчиненні дій. Копію заяви до матеріалів справи позивачем не долучено.
Враховуючи вищезазначене колегія суддів погоджується з доводами суду першої інстанції, що позивачем не підтверджено поважність причин невиконання умов Програми робіт з видобування корисних копалин Малинського родовища (Городищенської ділянки) та Угоди про умови користування надрами від 26.06.2020 №4509.
Відповідно до п.5 ст.24 Кодексу про надра права та обов`язки користувача надр виникають з моменту отримання спеціального дозволу на користування надрами.
Згідно з п.6 ст.26 Кодексу якщо користувач без поважних причин протягом двох років, а для нафтогазоперспективних площ та родовищ нафти та газу - 180 календарних днів не приступив до користування надрами, це є підставою для припинення права користування надрами.
При цьому, з матеріалів справи слідує, що дозвіл на користування надрами Товариству з обмеженою відповідальністю "БМ ГРАНІТ-У"№ видано 21.11.2007 Міністерством охорони навколишнього природного середовища України/
Вчиняти дії, роботи пов`язані з користуванням надрами позивач почав лише у 2019 році, тобто у понад дворічний термін. Докази поважності причин такого терміну у матеріалах справи відсутні.
Крім того, апеляційний суд зауважує, що Управління екології та природних ресурсів у листі від 12.05.2021 №2304/1-3/2-4-0779 ТОВ "БМ Граніт-У" повідомлено, що суб`єктом господарювання подано неповний пакет документів, необхідних для одержання висновку з оцінки впливу на довкілля, який не дає змогу визначити допустимість чи недопустимість провадження даної планової діяльності, яка полягає у розробці та подальшій рекультивації Малинського родовища гранітів. Тому, відповідно до вимог п.5 ст.4-1 Закону України "Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності" Управління відмовляє у видачі висновку з оцінки впливу на довкілля.
Отже, висновок з оцінки впливу на довкілля позивачу не надано.
Доводи позивача, що відмова у видачі висновку оцінки впливу на довкілля є наслідком протиправних дій та перешкод третіх осіб нічим не підтверджені.
Докази того, що 29 червня 2021 року ТОВ "БМ Граніт-У" звернулося до Держгеонадр України з заявою щодо внесення змін до Угоди про користування надрами з метою видобування корисних копалин №4509 від 26 червня 2020 року в матеріалах справи також відсутні.
Таким чином, колегія суддів погоджується з доводами суду першої інстанції, що встановлені судом обставини та досліджені докази дають підстави для висновку, що у відповідача були наявні підстави для винесення оскаржуваного припису, оскільки за результати позапланової перевірки встановлено порушення позивачем вимог природоохоронного законодавства, що позивачем не спростовано.
Згідно п.41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Відповідно до ст.242 КАС України, судове рішення повинно бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених такими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Зазначеним вимогам закону рішення відповідає.
Таким чином, апеляційний суд вважає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи, та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, внаслідок чого апеляційна скарга залишається без задоволення, а оскаржуване судове рішення суду першої інстанції - без змін.
Відповідно до п.1 ч.1 ст.315,316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд 
П О С Т А Н О В И В :
апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "БМ Ганіт-У" залишити без задоволення, а рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 08 червня 2022 року - без змін.
Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України.

          
Головуючий	 	 	Капустинський М.М.	
 	 	 	 	
Судді	 	   	Драчук Т. О.    Ватаманюк Р.В.