ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 580/7212/21                                                                Суддя (судді) першої інстанції: Олексій РІДЗЕЛЬ

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

  29 вересня 2022 року                                                                                        м. Київ
                    
Шостий апеляційний адміністративний суд у складі: судді-доповідача:                Беспалова О. О., суддів: Парінова А. Б., Ключковича В. Ю., розглянувши у порядку письмового провадження у місті Києві апеляційну скаргу Північного офісу Держаудитслужби на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 22 листопада 2021 року у справі за позовом Балаклеївської сільської ради до управління Північного офісу Держаудитслужби в Черкаській області про визнання протиправним та скасування висновку,- 

В С Т А Н О В И В :

Балаклеївска сільська рада звернулась до Черкаського окружного адміністративного суду з позовом до управління Північного офісу Держаудитслужби в Черкаській області про визнання протиправним та скасування висновку управління Північного офісу Держаудитслужби в Черкаській області від 07.09.2021 про результати моніторингу закупівлі UA-2021-08-26-006547-a. 
Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 22 листопада 2021 року позов задоволено.
Не погоджуючись з прийнятим судовим рішенням, відповідачем подано апеляційну скаргу, в якій апелянт просить скасувати рішення суду першої інстанції в частині задоволення позовних вимог та прийняти в цій частині нове, яким позов залишити без задоволення. 
До Шостого апеляційного адміністративного суду відзив на апеляційну скаргу не надходив.
У відповідності до приписів частини другої статті 309 КАС України судом постановлено ухвалу про продовження апеляційного розгляду даної справи.
У відповідності до ст. 308 КАС України справа переглядається колегією суддів в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Заслухавши суддю - доповідача, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів встановила таке. 
Як вбачається з матеріалів справи та вірно встановлено судом першої інстанції, 06.08.2021 позивачем оприлюднено оголошення про закупівлю товару ID: UA-2021-08-26-006547-a, а саме: ДК 021:2015:16700000-2: Трактори. (Трактор МТЗ-892.2 (з переднім ведучим мостом балкового типу - 2 шт.) з навісним обладнанням (фронтальний навантажувач HT-1200J (HT-4V КУН) з джойстиком - 1 шт., ківш щелепного виду до фронтального навантажувача - 1 шт., гідравлічний відвал для снігу - 2 шт., причіп тракторний 2 ПТС-4 - 1 шт., косарка роторна КДН-210 - 1 шт., плуг навісний на ПЛН-3-35 посилений для трактора МТЗ-892.2 - 1 шт.).
Наказом управління Північного офісу Держаудитслужби в Черкаській області від 01.09.202 №503 доручено провести моніторинг закупівель згідно з переліком, у т.ч. UA-2021-08-26-006547-a.
За результатами моніторингу закупівлі ID: UA-2021-08-26-006547-a, управлінням Північного офісу Держаудитслужби в Черкаській області складено спірний висновок «Про результати моніторингу закупівлі» від 07.09.2021 (далі - висновок).
Вказаним висновком встановлено, що аналізом питання визначення предмета закупівлі установлено, що предмет закупівлі визначений Замовником за показником третьої цифри основного словника національного класифікатора України ДК 021:2015 «Єдиний закупівельний словник», затвердженого наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 23 грудня 2015 року № 1749, чим порушено норми пункту 22 частини першої статті 1 Закону та вимоги пункту 3 Порядку визначення предмета закупівлі, затвердженого наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 15.04.2020 № 708 (далі - Порядок № 708), який зареєстрований в Міністерстві юстиції України 09 червня 2020 р. за №500/34783.
За результатами аналізу питання визначення предмета закупівлі встановлено порушення пункту 22 частини першої статті 1 Закону та пункту 3 Порядку №708. 
За результатами аналізу питань: відображення закупівлі у річному плані; обґрунтування підстав застосування переговорної процедури закупівлі; повноти відображення інформації про закупівлю; оприлюднення інформації про закупівлю - порушень не встановлено.
Пунктом 3 вказаного висновку з огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтями 2, 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» та підпунктом 14 пункту 6 Положення про Управління Північного офісу Держаудитслужби в Черкаській області, затвердженого наказом Північного офісу Держаудитслужби від 23 жовтня 2016 р. №18, Управління Північного офісу Держаудитслужби в Черкаській області зобов`язало здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень у встановленому законом порядку, зокрема вжити заходів відповідно до пункту 2 частини восьмої статті 40 Закону, надалі не допускати таких порушень, та відповідно до частини восьмої статті 8 Закону протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушень законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.
Не погоджуючись із цим висновком, позивач звернувся в суд з даним позовом.
Надаючи правову оцінку обставинам справи, колегія суддів зазначає наступне.
В силу вимог ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Положенням про Державну аудиторську службу України, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 №43 (далі - Положення), визначено, що Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Відповідно до підп.3 п.4 Положення Держаудитслужба реалізує державний фінансовий контроль через здійснення державного фінансового аудиту; перевірки державних закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель.
Пунктом 7 Положення встановлено, що Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.
Правові та організаційні засади здійснення фінансового контролю в Україні визначені Законом України від 26.01.1993 №2939-ХІІ « Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» (далі - Закон №2939).
Відповідно до ст.2 Закону №2939 головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.
Згідно зі ст.5 Закону №2939 контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України від 25.12.2015 №922-VIII «Про публічні закупівлі» (далі - Закон №922), проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.
Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель.
Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.
Частиною 1 ст.8 Закону №922 визначено, що моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи.
Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.
Моніторинг процедури закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону.
Згідно з ч.2 ст.8 Закону №922 рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав:
1) дані автоматичних індикаторів ризиків;
2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;
3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;
4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель;
5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.
Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися:
інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель;
інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах;
інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Відповідно до ч.3 ст.8 Закону № 922 повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі орган державного фінансового контролю оприлюднює в електронній системі закупівель протягом двох робочих днів з дня прийняття такого рішення із зазначенням унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі, а також опису підстав для здійснення моніторингу процедури закупівлі.
Повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі не зупиняє проведення процедур закупівель, визначених цим Законом.
Згідно з ч.6 ст.8 Закону № 922 за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі, що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.
Згідно з положеннями Закону №922 закупівлі здійснюються за такими принципами: добросовісна конкуренція серед учасників; максимальна економія та ефективність; відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; недискримінація учасників; об`єктивна та неупереджена оцінка тендерних пропозицій; запобігання корупційним діям і зловживанням.
Статтею 5 Закону №922 визначено, що вітчизняні та іноземні учасники всіх форм власності та організаційно-правових форм беруть участь у процедурах закупівель на рівних умовах. Замовники забезпечують вільний доступ усіх учасників до інформації про закупівлю, передбаченої цим Законом.
Відповідно до ч.1 ст.22 Закону №922 тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником разом з оголошенням про проведення конкурентних процедур закупівель в електронній системі закупівель для загального доступу шляхом заповнення полів в електронній системі закупівель. Тендерна документація не є об`єктом авторського права та/або суміжних прав.
На підставі п.3 ч.2 ст.22 Закону №922 у тендерній документації зазначається інформація про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі, у тому числі відповідну технічну специфікацію (у разі потреби - плани, креслення, малюнки чи опис предмета закупівлі). Технічні, якісні характеристики предмета закупівлі та технічні специфікації до предмета закупівлі повинні визначатися замовником з урахуванням вимог, визначених частиною четвертою статті 5 цього Закону.
Відповідно до частини 3 статті 22 Закону №922 встановлено, що тендерна документація може містити також іншу інформацію відповідно до законодавства, яку замовник вважає за необхідне до неї включити. 
Головне при цьому має бути враховано, що тендерна документація не повинна містити вимог, що обмежують конкуренцію та призводять до дискримінації учасників, що обумовлено частиною 4 даної статті Закону.
Як вбачається із змісту оскаржуваного висновку, контролюючим органом встановлено що аналізом питання визначення предмета закупівлі установлено, що предмет закупівлі визначений Замовником за показником третьої цифри основного словника національного класифікатора України ДК 021:2015 «Єдиний закупівельний словник», затвердженого наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 23 грудня 2015 року № 1749, чим порушено норми пункту 22 частини першої статті 1 Закону та вимоги пункту 3 Порядку визначення предмета закупівлі, затвердженого наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 15.04.2020 № 708 (далі - Порядок № 708), який зареєстрований в Міністерстві юстиції України 09 червня 2020 р. за №500/34783.
Пунктом 22 ч.1 ст.1 Закону №922 визначено, що предмет закупівлі - товари, роботи чи послуги, що закуповуються замовником у межах єдиної процедури закупівлі або в межах проведення спрощеної закупівлі, щодо яких учасникам дозволяється подавати тендерні пропозиції/пропозиції або пропозиції на переговорах (у разі застосування переговорної процедури закупівлі). Предмет закупівлі визначається замовником у порядку, встановленому Уповноваженим органом, із застосуванням Єдиного закупівельного словника, затвердженого у встановленому законодавством порядку.
Наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 5 квітня 2020 року №708 затверджено порядок визначення предмета закупівлі (далі - Порядок №708), відповідно до п.3 якого предмет закупівлі товарів і послуг визначається замовником згідно з пунктами 21 і 34 частини першої статті 1 Закону та за показником четвертої цифри Єдиного закупівельного словника.
Як встановлено судом, 06.08.2021 позивачем оприлюднено оголошення про закупівлю товару ID: UA-2021-08-26-006547-a, а саме: ДК 021:2015:16700000-2: Трактори. (Трактор МТЗ-892.2 (з переднім ведучим мостом балкового типу - 2 шт.) з навісним обладнанням (фронтальний навантажувач HT-1200J (HT-4V КУН) з джойстиком - 1 шт., ківш щелепного виду до фронтального навантажувача - 1 шт., гідравлічний відвал для снігу - 2 шт., причіп тракторний 2 ПТС-4 - 1 шт., косарка роторна КДН-210 - 1 шт., плуг навісний на ПЛН-3-35 посилений для трактора МТЗ-892.2 - 1 шт.).
Код ДК позивачем обрано відповідно до національного класифікатора України ДК 021:2015 «Єдиний закупівельний словник», затвердженого наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 23.12.2015 №1749, за показником 021:2015:16700000-2: «Трактори», що знаходиться в розділі «Сільськогосподарська техніка».
Як вірно встановлено судом першої інстанції, обираючи клас ДК 16700000-2: «Трактори» з поміж інших класів, при визначенні термінів та понять позивач брав до уваги загальні принципи або характеристики, які стосуються предмету закупівлі (Трактор МТЗ-892.2).
Національний класифікатор України ДК 021:2015 «Єдиний закупівельний словник» містить лише 2 подібних показника: 16700000-2: «Трактори» та 16720000-8: «Трактори, що були у використанні».
З огляду на викладене, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, що позивачем вірно обораний показник предмету закупівлі.
Також колегія суддів критично оцінює доводи апелянта щодо безпідставності висновків суду, що відповідач ніби то наполягає на застосуванні як більш відповідного класу 34130000-7 «Мототранспортні вантажні засоби».
Апелянт зазначає, що спірний висновок не містять посилань на необхідність застосування саме вказано класу, а у відзиві такий було вказано як приклад. 
Відповідно до змісту апеляційної скарги вбачається, що спірним висновком позивача зобов`язано самостійно визначити який саме ДК національного класифікатора України ДК 021:2015 «Єдиний закупівельний словник» слід застосувати, при цьому який саме клас буде, на думку апелянта вірним, останній не зазначає. 
З цього приводу, колегія суддів вважає за необхідне зауважити, що відповідно до частини сьомої статті 7-1 Закону у висновку обов`язково зазначаються: 1) найменування замовника, щодо якого здійснювався моніторинг закупівлі, його ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, місцезнаходження; 2) найменування предмета закупівлі та його очікувана вартість; 3) унікальний номер оголошення про проведення процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та дата його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір та дата його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу; 4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу закупівлі; 5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю необхідною для більш детального опису результатів моніторингу закупівлі.
Якщо за результатами моніторингу закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
Відповідно до положення наведеної статті такого прямого обов`язку, як зазначення конкретних заходів, що має вжити замовник, та спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень, не встановлено.
Згідно з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 10 грудня 2019 року у подібній справі № 160/9513/18, висновок про виявлені порушення як індивідуально-правовий акт, що породжує права і обов`язки для позивача, полягає в тому, щоб "усунути виявлені порушення". Зазначивши у висновку про необхідність «усунути порушення законодавства в сфері публічних закупівель», відповідач має конкретизувати яких саме заходів має вжити позивач, та визначити спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень. У разі відсутності таких положень у висновку, це свідчить про його нечіткість та невизначеність.
Крім того, можливість усунення виявлених порушень прямо залежить від чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанту поведінки), яких слід вжити уповноваженій особі замовника для усунення порушень.
Спонукання позивача самостійно визначити на підставі невизначених норм, які саме заходи слід вжити для усунення виявлених порушень, в свою чергу, може призвести до нового можливого порушення позивачем чинного законодавства. Зазначене є порушенням вимог закону в частині змісту висновку як акту індивідуальної дії. Суд визнає, що зобов`язальний характер вимоги щодо усунення правопорушення свідчить про встановлення цього порушення, так і визначення імперативного обов`язкового способу його усунення.
Пункт 2 частини восьмої статті 7-1 Закону передбачає, що протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.
Тобто, метою складення відповідного висновку є «усунення недоліків», викладених у ньому.
У разі відсутності способу усунення таких недоліків нівелюється можливість коректного виконання вимог складеного висновку.
Крім того, Верховний Суд у постанові у справі № 160/9513/18 додатково також роз`яснив, що самостійне визначення позивачем на підставі невизначених норм, які саме заходи слід вжити для усунення виявлених порушень, в свою чергу, може призвести до нового можливого порушення позивачем чинного законодавства.
Крім того, як вірно зауважено судом першої інстанції, Закон №922 не виключає допущення помилок, більш того, саме тих, що пов`язані з оформленням пропозиції, та, які не стосуються її змісту.
Пункт 19.2 ст.22 Закону №922 передбачає, що формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст тендерної пропозиції, а саме - технічні помилки та описки.
Згідно із ч.4 ст.36 Закону №922 умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції за результатами аукціону (у тому числі ціни за одиницю товару) переможця процедури закупівлі або ціни пропозиції учасника у разі застосування переговорної процедури. Істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків встановлених в даній частині статті 3.
Як вірно встановлено судом першої інстанції, по вказаній вище закупівлі, позивачем з ТОВ «Технотрог» укладено договір від 13.09.2021 №41/62 482, предметом якого є поставка товару: Трактор МТЗ-892.2 (з переднім ведучим мостом балкового типу - 2 шт.) з навісним обладнанням (фронтальний навантажувач HT-1200J (HT-4V КУН) з джойстиком - 1 шт., ківш щелепного виду до фронтального навантажувача - 1 шт., гідравлічний відвал для снігу - 2 шт., причіп тракторний 2 ПТС-4 - 1 шт., косарка роторна КДН-210 - 1 шт., плуг навісний на ПЛН-3-35 посилений для трактора МТЗ-892.2 - 1 шт., що у повній мірі відповідає предмету закупівлі UA-2021-08-26-006547-a та не відрізняється від змісту тендерної пропозиції.
Відтак, доводи апеляційної скарги не спростовують позицію суду першої інстанції та відхиляються колегією суддів за необґрунтованістю.
Згідно  з ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.
У відповідності до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Підсумовуючи вищевикладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції ухвалив оскаржуване рішення відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права, а тому підстави для його скасування або зміни відсутні.
У відповідності до ст. 139 КАС України підстави для розподілу судових витрат відсутні.
Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у справах незначної складності, крім випадків, якщо:
а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики;
б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи;
в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу;
г) суд першої інстанції відніс справу до категорії справ незначної складності помилково.
Керуючись ст.ст. 229, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 328, 329 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Північного офісу Держаудитслужби на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 22 листопада 2021 року у справі за позовом Балаклеївської сільської ради до управління Північного офісу Держаудитслужби в Черкаській області про визнання протиправним та скасування висновку залишити без задоволення.
Рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 22 листопада 2021 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду в порядку і строки, визначені статтями 328, 329 КАС України.

Суддя-доповідач                                                                                     О. О. Беспалов

Суддя                                                                                                                 В. Ю. Ключкович

Суддя                                                                                                       А. Б. Парінов

(Повний текст постанови складено 29.09.2022)