УКРАЇНА 
Житомирський апеляційний суд 

Справа №295/17258/21 Головуючий у 1-й інст. Стрілецька О. В. 
Категорія 84 Доповідач Павицька Т. М. 

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 листопада 2022 року Житомирський апеляційний суд у складі:
головуючого          Павицької Т. М.,
суддів                 Трояновської Г.С., Миніч Т.І.

за участю секретаря судового засідання Трикиши Ю.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Житомирі цивільну справу №295/17258/21 за позовом  ОСОБА_1 до приватного виконавця виконавчого округу Житомирської області Волкової Євгенії Олегівни, Державного підприємства «СЕТАМ», ОСОБА_2 про визнання недійсним електронного аукціону, за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 – ОСОБА_3 на рішення Богунського районного суду м. Житомира від 30 серпня 2022 року, ухвалене під головуванням судді Стрілецької О.В. в м. Житомирі,
в с т а н о в и в :
У грудні 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, у якому просив визнати недійсним електронний аукціон з продажу житлового будинку загальною площею 65,3 кв.м., житловою площею 43,5 кв.м., та земельної ділянки, площею 0,1023 га, кадастровий номер 1810136300:10:073:0012, які розташовані за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер лота 498354, оформлений протоколом проведення електронних торгів №560645 від 22.11.2021 року. В обґрунтування позову зазначав, що 22.11.2021 відбулися електронні торги з реалізації його майна, на яких було реалізовано житловий будинок, загальною площею 65,3 кв.м. та земельна ділянка, площею 0,104, кадастровий номер 1810136300:10:073:0012, за адресою: АДРЕСА_1 . За результатами проведення електронних торгів переможцем визначено ОСОБА_2 . Позивач вважає, що електронні торги проведені з порушенням вимог Порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затвердженого наказом Міністерства юстиції України № 2831/5 від 29.09.2016 року. Серед порушень, які були допущені під час реалізації майна, зазначає, що він не був завчасно повідомлений про проведення аукціону з реалізації предмета іпотеки та про початкову ціну продажу. Організатор аукціону не дотримав строк підготовки до електронного аукціону під час реалізації предмету іпотеки, а саме: на веб-сайті електронного аукціону інформація про лот №498354 опублікована 22.10.2021, з урахуванням вихідного дня, аукціон мав відбутися 23.11.2021, натомість ДП «СЕТАМ» провело торги 22.11.2021, що вплинуло на конкуренцію під час аукціону, в якому брали участь лише два учасника, які не піднімали ставки за лот. Вказував, що реалізація спірного нерухомого майна відбулась на підставі висновку про вартість майна та експертну грошову оцінку земельної ділянки, а не звіту про оцінку майна, який передбачений ст. 57 Закону України «Про виконавче провадження». Вказане порушує права позивача, оскільки він був позбавлений можливості оскаржити ціну продажу майна. Крім того, ціна продажу майна є заниженою, оскільки суб`єкт оціночної діяльності не оглядав майно, яке підлягало реалізації, навіть автоматична оцінка спірної земельної ділянки здійснена через електронний сервіс Фонд державного майна України вдвічі вища, ніж ціна визначена державним виконавцем.
Рішенням Богунського районного суду м. Житомира від 30 серпня 2022 року у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 відмовлено. Скасовано заходи забезпечення позову у вигляді арешту нерухомого майна - житлового будинку загальною площею 65,3 кв.м., житловою площею 43,5 кв.м., за адресою: АДРЕСА_1 , власником якого є ОСОБА_2 та земельної ділянки, площею 0,1023 га, кадастровий номер 1810136300:10:073:0012, за адресою: АДРЕСА_1 , застосовані відповідно до ухвали Богунського районного суду м. Житомира від 09.08.2022 року.
Не погоджуючись із рішенням суду першої інстанції представник ОСОБА_1 – ОСОБА_3 подав апеляційну скаргу, у якій просить його скасувати та ухвалити нове судове рішення, яким позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити в повному обсязі.
На обґрунтування доводів апеляційної скарги зазначає, що оскаржуване рішення є незаконним, необґрунтованим та таким, що ухвалене із неправильним застосуванням норм матеріального права та порушенням норм процесуального права. Вказує, що позивача не було повідомлено про проведення 22.11.2021 аукціону з реалізації предмета іпотеки, а також про початкову ціну продажу майна. Організатором не дотримано строк підготовки до електронного аукціону під час реалізації предмета іпотеки. Суд першої інстанції помилково вважав належним повідомленням копію супровідного листа про направлення сторонам виконавчого провадження та приватному виконавцю Волковій Є.О. повідомлення про день, час проведення електронних торгів з реалізації предмета іпотеки, оскільки даний доказ не підтверджує факт належного повідомлення позивача. Приватний виконавець не проводив оцінку майна, переданого на реалізацію. Звіт про оцінку майна не розроблявся, тому позивач не міг скористатися своїм процесуальним правом на оскарження результатів оцінки в порядку оскарження рішень, дій та бездіяльності приватного виконавця. Висновок про вартість майна та висновок про експертну грошову оцінку земельної ділянки не підтверджують проведення оцінки майна в порядку ЗУ «Про виконавче провадження». Зазначає, що ціна продажу майна боржника є заниженою.
У відзиві на апеляційну скаргу представник приватного виконавця ОСОБА_4 – Сікорська О.А. просить апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення. Зазначає, що до порядку реалізації арештованого майна затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 за № 2831/5 було внесено зміни 05.10.2021 року. Заявка на публікацію в ДП «Сетам» була направлена приватним виконавцем 21.10.2021 за вих. №8238 після внесення змін до порядку. ДП «Сетам» було дотримано строків підготовки до проведення електронного аукціону. Направлення рекомендованими листами поштових повідомлень про проведення електронних торгів боржнику чинним законодавством не пере6дбачено. Після внесення лота до системи автоматично визначається строк для підготовки до проведення аукціону. Система автоматично визначає строк для підготовки до проведення аукціону, а отже посилання позивача на недотримання строку підготовки не мають правового підґрунтя. Зазначає, що всі постанови виконавчого провадження з індефікатором доступу до інформації направлялися рекомендованою кореспонденцією, про що надано копії реєстрів вихідної кореспонденції. Сам по собі факт неналежного повідомлення боржника стосовно проведення виконавчих дій не може бути підставою для визнання торгів недійсними. 11 жовтня 2021 року приватним виконавцем було направлено боржнику (рекомендованим листом з повідомленням про вручення поштового відправлення №1330200854946) повідомлення про результати визначення вартості описаного та арештованого майна. При цьому, боржник , отримавши повідомлення від приватного виконавця про результати оцінки описаного та арештованого майна не скористався законодавчо встановленим способом спростування результатів оцінки. Дії державного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення електронних торгів, мають самостійний спосіб оскарження та не можуть бути підставою для визнання електронних торгів недійсними.
Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на наступне.
Судом першої інстанції встановлено, що у провадженні приватного виконавця виконавчого округу Житомирської області Волкової Є.О. перебувало виконавче провадження ВН №63601807 щодо виконання виконавчого листа №2-994/11, виданого 24.03.2011 Богунським районним судом м. Житомира, про стягнення з ОСОБА_1 на користь АТ «Райффайзен Банк Аваль» заборгованості за кредитним договором в розмірі 872923,97 грн. 12 листопада 2020 року приватним виконавцем винесено постанову про відкриття виконавчого провадження. 
В ході здійснення виконавчого провадження державним виконавцем була проведена оцінка вартості майна, про що 22.09.2021 складено Звіт про експертну грошову оцінку земельної ділянки площею 0,10232 га та Звіт про оцінку майна - житлового будинку загальною площею 65,3 кв.м. за адресою : АДРЕСА_1 .
21 жовтня 2021 року приватним виконавцем Волковою Є.О. в межах даного виконавчого провадження подано заявку до ДП «СЕТАМ» про реалізацію арештованого майна боржника ОСОБА_1 , в якій викладені відомості про нерухоме майно, в тому числі, вартість для продажу у розмірі 689372,00 грн.
22 листопада 2021 року відбулись електронні торги з реалізації вказаного майна, за результатами яких їх переможцем визначено ОСОБА_2 , про що складений відповідний протокол №560645.
06 грудня 2021 року переможцем електронних торгів ОСОБА_2 внесено на депозитний рахунок державної виконавчої служби остаточну суму вартості придбаного на торгах майна у розмірі 654903,40 грн.
ДП "СЕТАМ" копію протоколу про проведення електронних торгів №560645 по лоту №498354 направило ОСОБА_1 09.12.2021, згідно супровідного листа за № 3607708, а 31.12.2021 направило копію Акта про реалізацію предмета іпотеки. Приватний виконавець Волкова Є.О., згідно супровідного листа за №10640  направила боржнику копію Акта про реалізацію предмета іпотеки від 07.12.2021 року.
21 грудня 2021 року приватним виконавцем Волковою Н.Є. винесено постанову про повернення стягувачу виконавчого листа №2-994/11, у зв`язку з тим, що у боржника відсутнє майно (окрім реалізованого в рамках даного виконавчого провадження), на яке може бути звернуто стягнення, залишок боргу становить 279439,97 грн.
Ухвалюючи рішення про відмову у задоволенні позову суд першої інстанції виходив з того, що реалізація майна здійснена за ціною, визначеною Звітом про експертну грошову оцінку, який не втратив чинність, жодних порушень прав і законних інтересів ОСОБА_1 , як особи, яка оспорювала прилюдні торги та є боржником у зобов`язанні, судом не встановлено, виходячи із фактичних обставин справи і вимог чинного законодавства, дослідивши і проаналізувавши зібрані у справі докази в їх сукупності, оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність та взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, дає підстави вважати про відсутність правових підстав для визнання недійсним електронного аукціону, проведеного 22.11.2021 року.
Колегія суддів погоджується із рішенням суду першої інстанції з наступних підстав.
Відповідно до частини 4 статті 656 ЦК України, в редакції в редакції Закону № 738-IX від 19.06.2020, до договору купівлі-продажу на біржах, аукціонах (публічних торгах) застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті, такий правочин може визнаватися недійсним в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, встановлених частинами 1-3 та частинами 5,6 статті 203 ЦК України, зокрема, у зв`язку з невідповідністю змісту правочину ЦК України та іншим актам цивільного законодавства (частина перша статті 215 цього Кодексу).
Згідно зі статтями 4, 10, 203 ЦК України зміст правочину не може суперечити ЦК України, іншим законам України, які приймаються відповідно до Конституції України та ЦК України, міжнародним договорам, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актам Президента України, постановам Кабінету Міністрів України, актам інших органів державної влади України, органів влади Автономної Республіки Крим у випадках і в межах, встановлених Конституцією України та законом, а також моральним засадам суспільства. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.
Стаття 204 ЦК України визначає, що правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним.
Нормами статті 215 ЦК України визначено, що підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою  статті 203 цього Кодексу. Недійсним є правочин, якщо його недійсність встановлена законом (нікчемний правочин). У цьому разі визнання такого правочину недійсним судом не вимагається. Якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).
Відповідно до частини 1 статті 216 ЦК України недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю.
Згідно правового висновку, висловленого Великою Палатою Верховного Суду у постановах від 21 листопада 2018 року у справі № 465/650/16-ц та від 23 січня 2019 року у справі № 522/10127/14-ц правова природа процедури реалізації майна на прилюдних торгах полягає у продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів. Ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення прилюдних торгів, зазначене свідчить про оформлення договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто є правочином.
В апеляційній скарзі представник ОСОБА_1 – ОСОБА_3 , як на одну із підстав для визнання недійсним електронного аукціону посилається на неповідомлення боржника про проведення аукціону з реалізації предмета іпотеки та про початкову ціну продажу.
З матеріалів справи вбачається що копію постанови про відкриття виконавчого провадження направлено 12.11.2020 ОСОБА_1 для відома, яка була отримана ним особисто, що підтверджується його особистим підписом в повідомленні про вручення поштового повідомлення. Тобто ОСОБА_1 був обізнаний про здійснення виконавчого провадження.
11 жовтня 2021 року приватний виконавець надіслав письмове повідомлення сторонам виконавчого провадження про результати оцінки майна, роз`яснено право надати заперечення відносно оцінки та оскаржити її результати в судовому порядку, що підтверджується списком поштових відправлень рекомендованих листів.
Крім того, ДП «СЕТАМ» долучило до матеріалів справи копію супровідного листа про направлення сторонам виконавчого провадження та приватному виконавцю Волковій Є.О. повідомлення про день, час проведення електронних торгів з реалізації предмету іпотеки.
Тому, доводи апеляційної скарги щодо неповідомлення ОСОБА_1 про проведення аукціону та початкової ціни продажу суд відхиляє, так як матеріали справи свідчать , що боржник був обізнаний про те, що виконавчий лист перебуває на виконанні, з дотриманням положень ст. 28, 57 Закону України "Про виконавче провадження" приватний виконавець направляла боржнику на адресу, яка вказана у виконавчому листі, відповідні повідомлення про хід виконавчого провадження та здійснені виконавчі дії, в тому числі, повідомлення про визначення вартості майна, яке передається на реалізацію. Проте, останній правом на її оскарження не скористався, рецензування звіту про оцінку майна відповідно до ст. 13 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні" не провів, на момент проведення прилюдних торгів Звіти про експертну грошову оцінку були дійсними.
Сам по собі факт неналежного повідомлення боржника про проведення прилюдних торгів не може бути підставою для визнання їх недійсними, згідно правової позиції висловлена в постанові Верховного Суду від 08.09.2020 р. по справі №214/5314/17.
Згідно зі ст. 50 Закону України «Про виконавче провадження» звернення стягнення на об`єкти нерухомого майна здійснюється у разі відсутності в боржника достатніх коштів чи рухомого майна. При цьому в першу чергу звертається стягнення на окрему від будинку земельну ділянку, інше приміщення, що належать боржнику. В останню чергу звертається стягнення на житловий будинок чи квартиру, в якому фактично проживає боржник.
Пунктом 2 частини 4 статті 57 Закону України «Про виконавче провадження» визначено, що під час здійснення виконавчого провадження, за яким стягувачем виступає банк, тимчасова адміністрація або ліквідація якого здійснюється відповідно до Закону України "Про систему гарантування вкладів фізичних осіб", для проведення оцінки майна (активів) виконавець зобов`язаний залучити суб`єкта оціночної діяльності з переліку, який визначений Фондом гарантування вкладів фізичних осіб у порядку, передбаченому нормативно-правовими актами Фонду гарантування вкладів фізичних осіб.
Частиною 5 статті 57 Законом України «Про виконавче провадження» передбачено, що виконавець повідомляє про результати визначення вартості чи оцінки майна сторонам не пізніше наступного робочого дня після дня визначення вартості чи отримання звіту про оцінку. У разі якщо сторони не згодні з результатами визначення вартості чи оцінки майна, вони мають право оскаржити їх у судовому порядку в 10-денний строк з дня отримання відповідного повідомлення. Сторона вважається ознайомленою з результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна, якщо їй надіслано повідомлення про результати визначення вартості чи оцінки майна за адресою, зазначеною у виконавчому документі, або за місцем фактичного проживання чи перебування такої сторони, достовірно встановленим виконавцем.
Оскарження в судовому порядку результатів визначення вартості чи оцінки майна не зупиняє передачі майна на реалізацію, крім випадків зупинення передачі майна на реалізацію судом.
Частиною 6  статті 57 Закону України «Про виконавче провадження» визначено, що  звіт про оцінку майна у виконавчому провадженні є дійсним протягом шести місяців з дня його підписання суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання. Після закінчення цього строку оцінка майна проводиться повторно.
Відповідно до наведених правових норм приватний виконавець здійснює лише підготовчі дії з метою проведення прилюдних торгів, у тому числі й оцінку та уцінку майна, на яке звернуто стягнення, - статті 56, 57 Закону України «Про виконавче провадження», а самі прилюдні торги з реалізації нерухомого майна організовують і проводять спеціалізовані організації, з якими державною виконавчою службою укладається відповідний договір.
На підставі вищевказаного, є безпідставним і доводи представника позивача в апеляційній скарзі на те, що в ході виконавчого провадження не був складений звіт про оцінку майна, а був складений висновок про вартість майна, так як, наданий висновок про вартість майна є складовою частиною складеного звіту про експертну грошову оцінку. А тому, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про недоведеність доводів представника, що реалізація арештованого майна відбулась за заниженою ціною і не відповідає ринковій вартості.
Для визнання судом електронних торгів недійсними необхідним є: наявність підстав для визнання прилюдних торгів недійсними (порушення правил проведення електронних торгів); встановлення, чи порушується (не визнається або оспорюється) суб`єктивне цивільне право або інтерес особи, яка звернулася до суду.
Торги можуть бути визнані недійсними у разі встановлення порушень процедури їх проведення, що впливають на результати торгів і порушуватимуть права та законні інтереси особи, яка оскаржує ці торги.
Аналогічні висновки викладені також в постановах Верховного Суду від17 березня 2020 року у справі № 545/3147/18-ц, від 17 лютого 2021 року у справі № 545/3122/18 та інших, судова практика з даного питання є усталеною і змін не зазнавала.
Порядок проведення електронних торгів визначається Міністерством юстиції України.
Порядком реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 р. №2831/5 (далі- Порядок), чинним на момент проведення електронного аукціону, визначено, що електронний аукціон - продаж майна за допомогою функціоналу центральної бази даних системи електронних аукціонів, за яким його власником стає учасник, який під час аукціону запропонував за нього найвищу ціну.
Центральна база даних системи електронних аукціонів (Система) - інформаційна електронна торгова система, що забезпечує здійснення в електронній формі процесів прийняття та розміщення інформації про лоти, подання й обробки заявок на участь в електронних аукціонах (аукціонах за фіксованою ціною), проведення аукціонів з реалізації арештованого виконавцями майна, обробки інформації про електронні аукціони (аукціони за фіксованою ціною).
Згідно з п.п. 3,4,5 п. 2 Розділу ІІ Порядку приватний виконавець самостійно формує і перевіряє заявку та документи щодо передання майна на реалізацію на відповідність вимогам законодавства та після встановлення відповідності документів таким вимогам підписує (за допомогою кваліфікованого електронного підпису із застосуванням засобів кваліфікованого електронного підпису, які мають вбудовані апаратно-програмні засоби, що забезпечують захист записаних на них даних від несанкціонованого доступу, від безпосереднього ознайомлення із значенням параметрів особистих ключів та їх копіювання або власноруч у випадку, передбаченому пунктом 4 розділу І цього Порядку) заявку на реалізацію арештованого майна та надсилає її разом із документами, передбаченими абзацами четвертим-восьмим пункту 3 розділу ІІ цього Порядку, в електронному вигляді через особистий кабінет приватного виконавця для внесення інформації про проведення електронного аукціону(аукціону за фіксованою ціною) до Системи. Перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства Організатором не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до Системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відділу державної виконавчої служби (приватний виконавець). Організатор перевіряє повноту заповнення заявки.
Згідно п. 1 Розділу ІV Порядку Програмні засоби Системи функціонують у цілодобовому режимі, за винятком проведення планових та позапланових профілактичних та/або технічних робіт, та забезпечують автоматичну можливість безперервної та безперешкодної реєстрації учасників через Веб-сайт.
Пунктом 2 Розділу ІV Порядку визначено, що для участі в електронному аукціоні учасник проходить процедуру реєстрації на Веб-сайті, подає заявку на участь в електронних торгах за кожним лотом окремо, сплачує гарантійний внесок на рахунок Організатора та виконує інші вимоги, визначені цим Порядком.
Відповідно до п.п.4 п. 2 Розділу ІV Порядку система автоматично завершує реєстрацію учасника та надає йому відповідний доступ до участі у аукціоні негайно після підтвердження Організатором сплати сум гарантійного внеску, а за лотами, де така сплата не вимагається, одразу після належного заповнення заявки учасника.
Нормами п.п.2,3п.2 Розділу ІІІ Порядку передбачено, що після внесення лота до Системи автоматично визначається строк для підготовки до проведення аукціону, реєстрації учасників, огляду майна, який становить для аукціонів за фіксованою ціною - 5 календарних днів. Дата початку проведення електронного аукціону (аукціону за фіксованою ціною) призначається на наступний після закінчення зазначених строків день та відображається в інформаційному повідомленні, яке розміщується на Веб-сайті автоматично після внесення інформації про лот у Систему.
З огляду на викладене, суд відхиляє доводи апеляційної скарги про порушення строків підготовки до прилюдних торгів, оскільки положеннями Порядку реалізації арештованого майна передбачено, що Центральна база даних системи електронних аукціонів автоматично визначає строки підготовки та дату проведення електронного аукціону, несанкціоноване втручання в Систему передбачає кримінальну відповідальність.
Враховуючи вище викладені обставини справи, наявні в матеріалах справи докази, виходячи з принципу справедливості, розумності, колегія суддів апеляційного суду вважає, що суд першої інстанції ухвалив обґрунтоване рішення про відмову у задоволенні позову.
Доводи апеляційної скарги не спростовують правильності висновків суду першої інстанції, яким встановлені обставини справи, а доводи скаржника зводяться до неправильного тлумачення норм матеріального права та до переоцінки доказів.
Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ) вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматися як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (пункт 23 рішення ЄСПЛ від 18 липня 2006 року у справі «Проніна проти України»).
Виходячи з викладеного, апеляційний суд дійшов висновку, що ухвалене у справі рішення є законним та обґрунтованим і підстав для його зміни чи скасування за наведеними у скарзі доводами не вбачається, оскільки доводи апеляційної скарги не є суттєвими, носять суб`єктивний характер, не відповідають обставинам справи, і правильності висновків суду не спростовують, тому рішення суду першої інстанції слід залишити без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.
Судові витрати залишити за сторонами, оскільки судом апеляційної інстанції залишено без змін рішення суду першої інстанції, тому питання перерозподілу судових витрат не вирішується апеляційним судом.
Керуючись статтями 259, 268, 367, 368, 374, 375, 381-384 ЦПК України, апеляційний суд,
п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 – ОСОБА_3 залишити без задоволення.
Рішення Богунського районного суду м. Житомира від 30 серпня 2022 року залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. 
Дата складення повного судового рішення 02 листопада 2022 року.

Головуючий 

Судді