ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД

П О С Т А Н О В А
про відмову у задоволенні клопотання про поновлення строку
на апеляційне оскарження та повернення апеляційної скарги

27 вересня 2022 року                                           м. Чернівці

Суддя судової палати з розгляду кримінальних справ та справ про адміністративні правопорушення Чернівецького апеляційного суду Станковська Г.А., перевіривши апеляційну скаргу адвоката Боднарюка В.І. в інтересах особи, яка притягується до адміністративної відповідальності – ОСОБА_1 разом з клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови Глибоцького районного суду Чернівецької області від 29 серпня 2022 року, -
У С Т А Н О В И Л А:

Цією постановою, ОСОБА_1 , - визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 130 КУпАП і накладено на нього адміністративне стягнення у виді адміністративного штрафу в розмірі однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 17000 (сімнадцять тисяч) грн. 00 коп. в дохід держави з позбавленням права керування транспортними засобами строком на 1 (один) рік.
Стягнуто з ОСОБА_1 судовий збір в розмірі 496 (чотириста дев`яносто шість) грн. 20 коп. в дохід держави.
На вказану постанову суду, адвокат Боднарюк В.І. в інтересах особи, яка притягується до адміністративної відповідальності – ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій просив поновити строк на апеляційне оскарження постанови Глибоцького районного суду Чернівецької області від 29 серпня 2022 року та скасувати її за відсутністю в діях його підзахисного складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 130 КУпАП.
Свої вимоги в частині поновлення строку на апеляційне оскарження постанови районного суду апелянт обґрунтовує тим, що судом першої інстанції було розглянуто справу без належного повідомлення ОСОБА_1 про час та місце слухання, враховуючи підтверджений факт, що протягом місяця (19.08.2022 – 19.09.2022) він перебував за межами України у відрядженні, тому був позбавлений своїх прав. Копію оскаржуваної постанови не була надіслана або вручена ОСОБА_1 , а отримано її належним чином лише

ЄУНСС №715/2128/22 Головуючий у І інстанції: Цуренко В.А. Провадження №33/822/581/22   Суддя-доповідач: Станковська Г.А.
Категорія ст. 294 КУпАП
16 вересня 2022 року. Тому вважав, що строк на апеляційне оскарження був пропущений з поважних причин. 
Перевіривши матеріали справи та наведені апелянтом доводи в частині поновлення строку на апеляційне оскарження, апеляційний суд приходить до наступних висновків.
Згідно ст. 289 КпАП України, скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови. В разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати. 
Частина 2 статті 294 КУпАП передбачає, що постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом 10-ти днів з дня винесення постанови. Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також, якщо у поновленні строку відмовлено.
Отже, відповідно до положень КпАП України, строк на апеляційне оскарження постанови судді в справі про адміністративне правопорушення може бути поновлений тільки у тому разі, коли він пропущений з поважних причин.
Поважними причинами слід розуміти неможливість особи подати скаргу у визначений законом строк у зв`язку з такими обставинами, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що подала скаргу про перегляд судових рішень, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами, що унеможливили або ускладнили можливість своєчасного звернення до суду у визначений законом строк. При цьому такі обставини належить підтвердити доказами.
Кодексом України про адміністративні правопорушення встановлено, що строк на оскарження постанови в справі про адміністративне правопорушення відраховується не з моменту отримання копії оскаржуваного судового рішення, а з моменту його винесення.
Із матеріалів справи вбачається, що адвокат Боднарюк В.І. не брав участі у справі станом на 29 серпня 2022 року та вступив у справу, згідно ордеру, який доданий до апеляційної скарги, тільки 14 вересня 2022 року, тобто після прийняття рішення судом першої інстанції та набрання ним законної сили.
Апеляційна скарга на таке судове рішення подана захисником Боднарюк В.І. 21 вересня 2022 року, згідно відбитку штампу вхідної кореспонденції суду, тобто поза межами процесуального строку.
Апеляційна скарга із заявленим до неї клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження подана та підписана адвокатом Боднарюк В.І., який обґрунтовує причини пропуску строку оскарження рішення суду першої інстанції – ОСОБА_1 ..
Разом з тим, ОСОБА_1 апеляційну скаргу та клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження не подавав, а захисник Боднарюк В.І., заявивши клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови та подавши апеляційну скаргу з пропуском встановленого ст. 294 КУпАП строку, зобов`язаний був навести поважні причини пропуску ним, а не його підзахисним, однак таких причин адвокатом не зазначено.
В рішенні Європейського суду з прав людини від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata (вирішеної справи/остаточного судового рішення), коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів ні у часі, ні в підставах для поновлення строків. 
Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, зокрема у справі «Устименко проти України» від 29 жовтня 2010 року Суд вказав, що необґрунтоване поновлення строку оскарження остаточного рішення по справі зі спливом значного періоду часу без обґрунтованих підстав порушує принцип правової визначеності, і як наслідок тягне порушення ст. 6 Європейської конвенції про захист прав людини та основоположних свобод. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, який передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточного рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами.
Таким чином, апеляційний суд приходить до висновку, що апелянтом не наведено обґрунтованих підстав та не надано належних доказів для поновлення строку на оскарження судового рішення, а тому в поновленні строку на апеляційне оскарження постанови судді слід відмовити, а апеляційну скаргу повернути стороні захиснику.
Керуючись ст. 289, 294 КпАП України, суддя судової палати з розгляду кримінальних справ та справ про адміністративні правопорушення Чернівецького апеляційного суду, - 
П О С Т А Н О В И Л А:

Відмовити в задоволенні клопотання адвоката Боднарюка В.І. в інтересах особи, яка притягується до адміністративної відповідальності – ОСОБА_1 , про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови Глибоцького районного суду Чернівецької області від 29 серпня 2022 року.
Апеляційну скаргу із доданими матеріалами – повернути апелянту. 
Постанова набирає законної сили негайно, є остаточною і оскарженню не підлягає. 

Суддя Чернівецького 
апеляційного суду                                            Г.А. Станковська