Справа № 127/15545/22
Провадження № 22-ц/801/1563/2022
Категорія: 68
Головуючий у суді 1-ї інстанції Шаміна  Ю. А.
Доповідач:Міхасішин І. В.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 серпня 2022 року	Справа № 127/15545/22	м. Вінниця	

Вінницький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з цивільних справ: головуючого: Міхасішина І.В.
суддів: Войтка Ю.Б., Стадника І.М.
за участю секретаря судового засідання: Ковальчук О.А.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Вінниці цивільну справу № 127/15545/22за заявою ОСОБА_1 про забезпечення доказів до подачі позовної заяви,
за апеляційною скаргою представника заявника ОСОБА_1   - адвоката Костюк Галини Миколаївни на ухвалу Вінницького міського суду Вінницької області від 26 липня 2022 року, постановлену у складі судді Шаміною Ю.А.,

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 в особі свого представника - адвоката Костюк Г.М. звернувся в суд з заявою про забезпечення доказів до подачі позовної заяви. 
Заява мотивована тим, що ОСОБА_1 має намір пред`явити позов до ОСОБА_2 про виключення запису про заявника як батька з актового запису про народження дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . ОСОБА_1 та ОСОБА_2 перебували в зареєстрованому шлюбі з 27.11.2001 року по 27.08.2014 року. ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 народила дитину - ОСОБА_3 , в актовому записі про народження якої ОСОБА_1 записаний батьком. З фактом народження дитини та того, що заявник записаний її батьком він обізнаний не був. Про зазначене йому стало відомо лише в травні 2022 року, коли ОСОБА_2 звернулася до заявника з вимогою про надання дозволу на всиновлення дитини чоловіком ОСОБА_2 . Оскільки заявник не є біологічним батьком дитини, він має намір оспорити своє батьківство в судовому порядку. Доказом наявності/відсутності батьківства є судова молекулярно-генетична експертиза, яка може бути проведена лише за наявності біологічного/генетичного матеріалу заявника. Оскільки заявник мобілізований до Збройних Сил України та в найближчий час вибуває до місця проведення активних бойових дій, можливість його прибуття до експертної установи для відібрання біологічного матеріалу після подачі позову про оспорення батьківства може бути відсутня, у нього виникла необхідність звернутися до суду з цією заявою про забезпечення доказів, в якому заявник просить доручити експертам Вінницького обласного бюро судово - медичної експертизи (м. Вінниця, вул. Г. Успенського, 83) відібрання біологічних зразків/матеріалів у ОСОБА_1 , необхідних для проведення судової молекулярно-генетичної експертизи на предмет встановлення факту батьківства між ним та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Заявник просить зобов`язати провести належне документування відібрання зразків та їх збереження для подальшого направлення до експертної установи для проведення молекулярно-генетичної експертизи для встановлення батьківства.
Короткий зміст ухвали суду першої інстанції
Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області  від 26 липня 2022 року у  задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення доказів до подачі позовної заяви - відмовлено.   
Постановляючи ухвалу про відмову у забезпеченні доказів, суд першої інстанції  виходив з того, що такий вид забезпечення доказів, який просить заявник є неможливим, оскільки відібрання зразків та їх збереження для подальшого направлення до експертної установи для проведення молекулярно-генетичної експертизи для встановлення батьківства чинним законодавством не передбачено. 
Короткий зміст вимог апеляційної скарги та доводи
Не погодившись з даною ухвалою, представник заявника ОСОБА_1   - адвокат Костюк Галина Миколаївна подала апеляційну скаргу в якій посилаючись на порушення норм процесуального права просила її скасувати, та прийняти нове рішення, яким задовольнити заяву про забезпечення доказів. 
Апеляційна скарга мотивована тим, що судом першої інстанції не було досліджено обставини, на які посилався позивач, а саме щодо неможливості самостійного отримання позивачем доказів, за забезпеченням яких він звернувся. 
Відзив на апеляційну скаргу від учасників справи не надходив.
Доводи і заперечення інших учасників справи
Представник заявника ОСОБА_1   - адвокат Костюк Галини Миколаївни в судовому засіданні апеляційну скаргу підтримала просила суд її задовольнити з мотивів викладених в апеляційній справі.
Відповідач ОСОБА_2   в суд апеляційної інстанції не з`явилася, про дату, час та  місце розгляду справи попереджена належним чином.
Зважаючи на положення ч.2 ст.372 ЦПК України  неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час та місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду  справи.
МОТИВУВАЛЬНА ЧАСТИНА
Позиція апеляційного суду
Заслухавши суддю - доповідача, дослідивши матеріали цивільної справи, перевіривши доводи скарги, колегія суддів вважає, що скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав.   
Відповідно до вимог ч.1 ч.2 ст. 367 ЦПК України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд  апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які   учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.
Фактичні обставини справи, встановлені судом першої інстанції
Судом першої інстанції встановлено, що ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 05.07.2022року доручено експертам Вінницького науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України (м. Вінниця, вул. Порика, 8) відібрати біологічні зразки/матеріали у ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , мешканця АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , необхідних для проведення судової молекулярно-генетичної експертизи для встановлення батьківства між ним та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Зобов`язано Вінницький науково-дослідний експертно-криміналістичний центр МВС України (м. Вінниця, вул. Порика, 8) провести належне документування відібрання зразків та їх збереження для подальшого використання для проведення молекулярно-генетичної експертизи для встановлення батьківства.
Згідно листа ВНДЕКЦ № 19/102/10/ відібрання біологічних зразків (букального епітелію) для проведення молекулярно-генетичних експертиз у цивільних справа про спірне батьківство проводиться за одночасної присутності дитини, батька і матері, тому відібрання зразка букального епітелію ОСОБА_1 для проведення молекулярно-генетичної експертизи неможливе. Процедура зберігання об`єктів дослідження без проведення біологічної експертизи не зазначено в Методиці проведення молекулярно-генетичних експертиз та в Положенні про відділ біологічних досліджень та обліку ВНДЕКЦ МВС України від 09.12.2021року № 62-н. 
Крім того, листом ВНДЕКЦ №19/102/10/ зазначило, що підставою для проведення експертиз відповідно до чинного законодавства є процесуальний документ (постанова, ухвала) про призначення експертизи, складений уповноваженою на те особою (органом), а також на підставі ст. 258 ЦПК України необхідним є винесення судового рішення - ухвали суду, а тому після надходження на адресу ВНДЕКЦ МВС України ухвали про призначення молекулярно - генетичної експертизи, на адресу суду буде надіслано клопотання експерта щодо забезпечення явки ОСОБА_1 для відбору експериментальних зразків.
Відповідно до ч. 1 ст. 116 ЦПК України суд за заявою учасника справи або особи, яка може набути статусу позивача, має забезпечити докази, якщо є підстави припускати, що засіб доказування може бути втрачений або збирання або подання відповідних доказів стане згодом неможливим чи утрудненим.
Згідно ч. 2 ст. 116 ЦПК України способами забезпечення судом доказів є допит свідків, призначення експертизи, витребування та (або) огляд доказів, у тому числі за їх місцезнаходженням, заборона вчиняти певні дії щодо доказів та зобов`язання вчинити певні дії щодо доказів. У необхідних випадках судом можуть бути застосовані інші способи забезпечення доказів, визначені судом.
Заява про забезпечення доказів може бути подана до суду як до, так і після подання позовної заяви (ч. 3 ст. 116 ЦПК України).
Аналізуючи наведені положення у зіставленні з вимогами заявника насамперед треба зауважити, що процесуальний механізм забезпечення доказів, зокрема шляхом їх відібрання біологічних зразків та їх збереження, призначений для того, щоб отримати/зберегти ті докази, щодо яких існують достатні підстави вважати, що з часом їх може бути безповоротно втрачено.
Тобто це не тільки спосіб здобути докази, які стосуються предмету доказування і мають значення/потрібні для вирішення справи, але насамперед спосіб одночасно запобігти їх ймовірній втраті у майбутньому. Щодо останнього, то ризик такої втрати повинен ґрунтуватися на об`єктивних фактах і тільки в сукупності усіх наведених умов суд може вжити заходів для забезпечення доказів.
Аналогічний висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 09.10.2019 року у справі № 9901/385/19.
Згідно статті 83 ЦПК України позивач повинен подати докази разом з поданням позовної заяви; якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.
Статтею 84 ЦПК України врегульовано витребування доказів за клопотанням учасника справи у разі неможливості самостійно надати докази, при цьому визначено, що таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу.
Відмовляючи у задоволенні заяви, суд першої інстанції виходив з того, що  заявник ставив питання про забезпечення доказів  у спосіб  не передбачений ст. 116 ЦПК України.
З вказаним висновком погоджується і колегія суддів виходячи з наступного:
Відповідно до вимог  ч. 1 ст. 116 ЦПК України  суд за заявою учасника справи або особи, яка може набути статусу позивача, має забезпечити докази, якщо є підстави припускати, що засіб доказування може бути втрачений або збирання чи подання відповідних доказів стане згодом неможливим чи утрудненим.
Згідно із ч. 2  ст. 116 ЦПК України способами забезпечення судом доказів є допит свідків, призначення експертизи, витребування та (або) огляд доказів, у тому числі за їх місцезнаходженням, заборона вчиняти певні дії щодо доказів та зобов`язання вчинити певні дії щодо доказів. У необхідних випадках судом можуть бути застосовані інші способи забезпечення доказів,  які визначені судом.
Заява про забезпечення доказів може бути подана до суду як до так і після подання позовної заяви (ч. 3 ст. 116 ЦПК України).
Забезпечення доказів до подання позовної заяви здійснюється судом першої інстанції за місцезнаходженням засобу доказування або за місцем, де повинна бути вчинена відповідна процесуальна дія. Забезпечення доказів після подання позовної заяви здійснюється судом, який розглядає справу(ч. 4 ст. 116 ЦПК України)..
Заявник  просить забезпечити докази, які, на його думку, необхідні для проведення генетико - молекулярної експертизи для визначення батьківства, при цьому не вказує причину, що унеможливить їх відібрання при подачі позовної заяви, або під час проведення судом процесуальних дій, пов`язаних з розглядом порушеної судом цивільної справи.
З огляду на вказане суд  першої інстанції вірно дійшов висновку, що заява ОСОБА_1 не підлягає до  задоволення.
Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Згідно наказу від 05.12.2019 №43-ЕС-Н Про затвердження Інструкції про порядок відбирання зразків букального епітелію для проведення судових молекулярно-генетичних експертиз у цивільних справах, молекулярно-генетичних експертиз досліджень за зверненнями фізичних і юридичних осіб: відбирання біологічних зразків (букального епітелію) для проведення молекулярно-генетичних експертиз у цивільних справах про спірне батьківство проводиться за одночасної присутності дитини, батька і матері.

Висновки за результатами розгляду апеляційної скарги
Розглядаючи справу відповідно до ч.1 ст.367 ЦПК України, тобто в межах доводів та вимог апеляційної скарги, апеляційний суд вважає, що доводи, викладені в апеляційній скарзі, обґрунтованості судових висновків не спростовують, тому підстави для її задоволення відсутні.
Доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження під час перегляду ухвали Вінницького міського суду Вінницької області від 26 липня 2022 року, а тому підстави для її скасування  відсутні.
Європейський суд з прав людини вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд. та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (PRONINAv. UKRAINE, № 63566/00, § 23, ЄСІІЛ, від 18 липня 2006 року).
Відповідно до положень ст.375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Керуючись ст.ст.374, 375, 382 ЦПК України, апеляційний суд,

ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу представника заявника ОСОБА_1   - адвоката Костюк Галини Миколаївни залишити без задоволення.
Ухвалу Вінницького міського суду Вінницької області від 26 липня  2022 року залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та в касаційному порядку оскарженню не підлягає.

Головуючий І.В. Міхасішин 

Судді: Ю.Б. Войтко 
І.М. Стадник