ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/6352/22 Справа № 214/6453/17 	  	Суддя у 1-й інстанції - Ткаченко А. В. Суддя у 2-й інстанції - Зубакова  В. П.	

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 вересня 2022 року                                                                м.Кривий Ріг

Справа № 214/6453/17

Дніпровський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді - Зубакової В.П.
суддів - Бондар Я.М., Остапенко В.О.

сторони:
позивач -  Акціонерне товариство «ДТЕК Дніпрообленерго»,
відповідачі - ОСОБА_1 , ОСОБА_2 ,

розглянувши у спрощеному позовному провадженні, у порядку ч. 13 ст. 7, ч. 1  ст. 369 ЦПК України, без повідомлення учасників справи, за наявними у справі матеріалами, апеляційну скаргу відповідачки  ОСОБА_3 , від імені та в інтересах якої діє адвокат Якименко Сергій Георгійович,  на рішення Саксаганського  районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від  13 січня 2021 року, яке ухвалено суддею Ткаченком А.В. у місті Кривому Розі Дніпропетровської області та повне судове рішення складено 22 січня 2021 року, -

В С Т А Н О В И В:

У листопаді 2017  року Публічне акціонерне товариства «ДТЕК Дніпрообленерго» (на теперішній час Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпрообленерго», надалі - АТ «ДТЕК Дніпрообленерго») звернулося до суду з позовом до ОСОБА_4 , ОСОБА_2 про відшкодування заборгованості за спожиту, але не обліковану електричну енергію, внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією для населення. 
Позовну заяву мотивовано тим, що ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго», у відповідності із ЗУ «Про електроенергетику» та Правил користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою КМУ №1357 від 26.07.1999 року, постачає електричну енергію споживачам, у тому числі й до квартири АДРЕСА_1 .
Відповідачка ОСОБА_5 є споживачкою Криворізьких міських електричних мереж, особовий рахунок № НОМЕР_1 .
Квартира АДРЕСА_1 належить на праві власності ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_2 
11 грудня 2015 року за адресою: АДРЕСА_2 , представниками енергопостачальника, у відповідності із п. 37 ПКЕЕ, було проведено перевірку дотримання ПКЕЕН, в результаті якої було виявлено порушення п.48 ПКЕЕН, а саме: самовільне підключення проводки до електромережі поза приладом обліку прихованим способом. Змонтовано додатковий фазний перемикач відмикаючий лічильник від навантаження. Електроенергія споживається, лічильником не враховується.
Факт порушення ПКЕЕН зафіксований актом Н № 116571 від 11.12.2015 року, який підписаний трьома представниками Енергопостачальника в присутності представника споживача ОСОБА_4 . Отже, у відповідності із п. 53 ПКЕЕН, він є дійсним. 
На підставі зазначеного акту про порушення ПКЕЕН, у відповідності з п. 53 ПКЕЕН, п.п.1.2, 3.1, 3.2, 3.3, 3.4, 3.1.5 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією, було виконано розрахунок суми збитків за період з 11.12.2012 року по момент виявлення порушення ПКЕЕН - 11.12.2015 року, на суму 44720,51 грн.
Посилаючись на викладене, позивач просив суд стягнути солідарно з відповідачів ОСОБА_4 та ОСОБА_2 на користь ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» 44 720 гривень 51 коп. та витрати по сплаті судового збору в розмірі 1600 гривень.
Рішенням Саксаганського  районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від  13 січня 2021 року позовні вимоги задоволено.
Стягнуто солідарно з ОСОБА_4 та ОСОБА_2 на користь АТ «ДТЕК Дніпрообленерго» 44720 грн. 51 коп. заборгованості по акту про порушення Правил користування електричною енергією для населення.
Стягнуто з ОСОБА_4 та ОСОБА_2 на користь АТ «ДТЕК Дніпрообленерго» судовий збір, з кожної окремо, у розмірі по 800,00 грн.
В апеляційній скарзі відповідачка  ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якої діє адвокат Якименко С.Г.,  просить скасувати рішення суду та ухвалити нове рішення про відмову в задоволенні позовних вимог, посилаючись на невідповідність висновків суду обставинам справи та неправильне застосування норм матеріального права.
Апеляційна скарга мотивована тим, що судом невірно застосовано п. 3.1. Методики та не взято до уваги, що у разі виявлення порушення, яке передбачено у п.п. 5 цього пункту, вказана Методика застосовується за умови виявлення місця підключення до відповідних мереж, що зазначається в акті про порушення та зазначається в схемі, а, в даному випадку, не було встановлено де ж саме дроти були підключені до електромережі. Наполягає на тому, що безпідставність застосування методики встановлена листами НКРЕКП від 12.07.2018 року та МПЕ від 02.07.2018 року.
Відзив на апеляційну скаргу не подано.
Зважаючи на те, що відповідачка ОСОБА_2 не оскаржила рішення суду в апеляційному порядку, а відповідачка ОСОБА_3 , від імені та в інтересах якої діє адвокат Якименко С.Г., не уповноважена діяти від її імені, колегія суддів перевіряє законність та обґрунтованість рішення суду в частині задоволення позовних вимог АТ «ДТЕК Дніпрообленерго» до ОСОБА_3 про відшкодування заборгованості за спожиту, але не обліковану електричну енергію, внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією для населення, адже, згідно ч. 1 ст. 13, ч. 1 ст. 367 ЦПК України, і зважаючи на роз`яснення, викладені в п. 15 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 12 від 24.10.2008 року, під час розгляду справи в апеляційному порядку апеляційний суд перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги та заявлених позовних вимог у суді першої інстанції.
Справа розглядається без повідомлення учасників справи, в порядку ч. 13 ст. 7, ч. 1 ст. 369 ЦПК України, оскільки ціна позову менше 100 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах заявлених позовних вимог та доводів апеляційної скарги, за наявними у справі матеріалами, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, з наступних підстав.
Як встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, відповідачі ОСОБА_3 та ОСОБА_2 являються споживачами послуг ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» з електропостачання за адресою: АДРЕСА_2 . Особовий рахунок № НОМЕР_1 .
Працівниками КМЕМ ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» 11 грудня 2015 року було виявлено порушення Правил користування електричною енергією для населення в помешканні розташованому за адресою: АДРЕСА_2 , яке проявилося в самовільному підключенні проводки до електромережі поза приладом обліку прихованим способом. Змонтовано додатковий фазний перемикач відмикаючий лічильник від навантаження. Електроенергія споживається, лічильником не враховується. Порушення зафіксовано в акті № 116571 від 11 грудня 2015 року, який підписано трьома представниками постачальника та особисто ОСОБА_8 (т. 1 а.с. 3).
Відповідно до Акту від 11.12.2015 року технічної перевірки стану і схеми підключення засобу обліку електричної енергії, збереження пломб на ньому та стану до облікової проводки побутового споживача за адресою АДРЕСА_2 , встановлено порушення цілісності приладу обліку або пломб на ньому, та користування електроенергією поза приладом обліку прихованим способом, з якими ОСОБА_8 ознайомлена під підпис (т. 1 а.с.6-8).
На підставі складеного Акта, відповідно до п.п. 1.2, 3.1., 3.2., 3.3, 3.4, 3.1.5 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, енергопостачальником визначено розмір заподіяних збитків у сумі 44 720, 51 грн. (т. 1 а.с.5).
05.01.2016 року складено протокол №181 засідання комісії КМЕМ по розгляду актів про порушення Правил користування електричною енергією побутовими споживачами, за яким на споживача ОСОБА_8 покладено обов`язок сплатити суму в розмірі 44 720,51 грн. вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією, з яким ОСОБА_8 була ознайомлена під підпис (т. 1 а.с 4).
Згідно листа НКРЕКП від 12.07.2018 року ОСОБА_8 повідомлено, що на дату виникнення спірного питання взаємовідносини між побутовими споживачами та енергопостачальниками регулювались ПКЕЕН затвердженими КМУ від 26.07.1999 року №1357. Відповідно до положень пункту 53 ПКЕЕН, у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається споживачу. Якщо між споживачем і енергопостачальником не досягнуто згоди щодо користування електричною енергією, її оплати, збереження приладів обліку тощо, спірні питання вирішуються в установленому законом порядку. Порядок визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами, зокрема ПКЕЕН, встановлений Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою НКРЕ України від 04.05.2006 року №562. Згідно п. 4.7 Методики в акті про порушення заповнються всі графи та рядки тез пропусків. Виправлення чи підчищення не допускаються. Текст повинен бути однозначним, без можливості подвійного тлумачення. Положеннями п. 3.1 Методики встановлено, що ця Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН, та в разі виявлення порушення, зокрема зазначеного в п.п.5 п. 3.1. Методики, а саме: самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача з порушенням схеми обліку. У разі виявлення у споживача порушення зокрема зазначеного у п.п. 5 п. 3.1 Методики ця методика застосовується за умови виявлення місця підключення до відповідних мереж, що зазначається в акті про порушення та позначаються на схемі. Звертають увагу, що в акті, як у описі виявленого порушення, так і на наведеній в акті схемі електропостачання споживача, не зазначено місце самовільного підключення електропроводки до електричної мережі. Зазначають, що енергопостачальник не мав підстав для застосування положень Методики для здійснення на підставі Акта розрахунку обсягу та вартості не облікованої електричної енергії (т. 1 а.с.107-109).
Відповідно до листа Міністерства енергетики та вугільної промисловості України від 02.07.2018 року на звернення ОСОБА_8 повідомлено, що ними проведено розгляд питання порушеного у зверненні та встановлено, що електропостачання помешкання за адресою: АДРЕСА_2 , здійснюється на підставі особового рахунку № НОМЕР_1 , відкритого на ім`я ОСОБА_9 , договір між ОСОБА_10 спадкоємицею та АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» не укладено, що є порушення вимог п. 3 ПКЕЕН. Представники енергопостачальничка 11.12.2015 року під час проведення технічної перевірки схеми електропостачання за зазначеною адресою виявили порушення ПКЕЕН та у присутності ОСОБА_10 оформили акт про порушення ПКЕЕН №116571, із визначенням порушення. Акт підписали три представника енергопостачальника та ОСОБА_10 без зауважень. З дати складання акта минуло більше двох років, тому підтвердити або спростувати факт наявності «безобліково підключеного поза електролічильником проводу» на дату оформлення акта не можливо. Порядок складання актів по порушення ПКЕЕН визначено п. 53 ПКЕЕН та Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕ. Зазначають, що представниками АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» не зафіксовано в акті та схемі електропостачання помешкання, яка є додатком до акта місце підключення «без облікового проводу», не зазначено межу балансової належності та власника електричних мереж, до яких було здійснено «самовільне підключення», що є порушенням вимог пункту 3.1 та 4.6 Методики. Також не зазначено в акті про порушення ПКЕЕН інформації щодо матеріалу та площі поперечного перерізу додатково змонтованого нульового проводу. Проте, на підставі Акта, оформленого з порушенням Методики, енергопостачальник розрахував розмір зваданих збитків. Зазначають, що дії енергопостачальника щодо проведення нарахувань за актом про порушення ПКЕЕН, згідно з положенням Методики, за відсутності виявленого місяця приєднання «безоблікового проводу» суперечать вимогам зазначених у нормативних документах (т. 1 а.с.111-113).
Задовольняючи позовні вимоги АТ «ДТЕК Дніпрообленерго», суд першої інстанції виходив із того, що відповідачами було завдано позивачу збитків, внаслідок порушення Правил користування електричною енергією, які виразилися в самовільному підключенні електрообладнання до електричної мережі оператора розподільчих мереж поза засобами обліку електричної енергії, загальна сума яких складає 44 720, 51 грн.
Колегія суддів погоджується з такими висновками суду, так як їх суд першої інстанції дійшов на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилались, як на підставу своїх вимог і заперечень, підтвердженими тими доказами, які були досліджені судом першої інстанції. 
Правовідносини з постачання фізичним особам електричної енергії регулюються ст. 714 ЦК України, ст. ст. 24-27 Закону України «Про електроенергетику», Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими постановою Кабінету Міністрів № 1357 від 26 липня 1999 року (далі - ПКЕЕН) та Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕН, затвердженою постановою НКРЕ України №562 від 04 травня 2006 року (далі - Методика).
Відповідно до ст. 26 Закону України «Про електроенергетику», споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та Правил згідно із законодавством України.
Відповідно до п 1 ст. 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов"язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов"язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.
Згідно із п. 42 ПКЕЕН споживач зобов`язаний дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору; оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та цих Правил.
Статтею 26 Закону України «Про електроенергетику»  споживач енергії несе відповідальність за шкоду, заподіяну енергопостачальнику внаслідок невідповідності технічного стану електроустановок споживача та/або схеми живлення споживача вимогам нормативно-технічних документів, згідно з умовами договору.
Відповідно до частини другої статті Закону України «Про електроенергетику»   правопорушеннями в електроенергетиці є, в тому числі, крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку; порушення правил користування енергією тощо.
Пунктом 37 ПКЕЕН електропостачальник має право перевіряти справність засобів обліку, знімати покази відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок побутових споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза засобами обліку; вимагати від побутового споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними побутовим споживачем під час користування електричною енергією. Згідно з пунктом 38 цих Правил енергопостачальник зобов`язується проводити не менш як один раз на 6 місяців контрольне знімання показань приладів обліку у споживачів відповідно до затверджених графіків.
Пунктом 48 ПКЕЕН передбачено відповідальність споживача за порушення Правил, в тому числі, за розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку.
Відповідно до п.53 ПКЕЕН у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. 
Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. 
Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається споживачу. 
У протоколі зазначається інформація про причетність споживача до порушення цих Правил. 
У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією. 
Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
В силу ч.1 ст.81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч.4 ст.81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Відповідно положень ст.12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.
Як встановлено судом, у квартирі АДРЕСА_1 виявлено наступне порушення ПКЕЕН: самовільне підключенні проводки до електромережі поза приладом обліку прихованим способом. Змонтовано додатковий фазний перемикач відмикаючий лічильник від навантаження. Електроенергія споживається, лічильником не враховується.
Акт №116571 від 11 грудня 2015 року містить всі необхідні дані, що передбачені п.4.6 Методики, а саме: параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: меж балансової належності; перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; фазування приладу обліку на дату оформлення акта про порушення. 
При цьому, Акт підписано трьома представниками енергопостачальника, із проведенням фото- та відеофіксації, у присутності споживачки ОСОБА_8 (т. 1 а.с. 3), а тому він є дійсним та розцінюється колегією суддів, як належний та допустимий доказ у справі.
При розгляді Акту №116571 від 11 грудня 2015 року, комісія дійшла правильного висновку, що підлягає стягненню із споживачів сума в рахунок відшкодування завданої шкоди, розмір якої розраховано за період з 11.12.2012 року по 11.12.2015 року (момент виявлення порушення ПКЕЕН). 
Так, відповідно до ч.3, 4 п. 53 ПКЕЕН розмір завданих енергопостачальнику збитків розраховується відповідно до оформленого акта про виявлення порушення за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії за кількістю днів з дня останньої технічної перевірки приладу обліку до моменту усунення порушення за тарифами (цінами) для населення, що діяли у період, за який нараховується розмір збитків, але не більше терміну позовної давності. Розмір відшкодування збитків, заподіяних енергопостачальнику внаслідок користування електричною енергією, обчислюється відповідно до Методики. 
Визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії внаслідок порушення правил користування електричною енергією споживачами регламентується розділом 3 Методики.
Відповідно до підпункту 5 пункту 3.1. Методики вона застосовується на підставі акту про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН, та в разі виявлення самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку.
За змістом підпункту «а» пункту 3.3. Методики розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється: за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії; за тарифами (цінами) для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості необлікованої електричної енергії; за кількістю днів:
- у випадку встановлення споживачем пристрою, що занижує покази приладу обліку, або вчинення інших дій, які призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості - з дати останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію (якщо технічна перевірка в період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію до дати виявлення порушення не проводилась) чи набуття прав власності на об`єкт (приміщення), але не більше ніж за три роки;
- у випадку встановлення споживачем пристрою, що занижує покази приладу обліку, або вчинення інших дій, які призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку мали можливість - з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення.
Отже, у разі можливості виявлення представниками енергопостачальника порушень ПКЕЕН без застосування спеціальних технічних засобів під час здійснення контрольного огляду засобу обліку, нарахування обсягу та вартості необлікованої електричної енергії на підставі складеного Акту про порушення ПКЕЕН має здійснюватися за період з дати останнього контрольного огляду показань приладу обліку або технічної перевірки, але не більше, ніж за шість календарних місяців. В іншому ж випадку, коли неможливо в ході контрольного огляду виявити порушення без застосування спеціальних технічних засобів, нарахування обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється за період не більше ніж за три роки до дня виявлення порушення.
З огляду на наведене, якщо споживач допустив самовільне підключення поза приладом обліку прихованою електропроводкою, а представники постачальника електричної енергії не мали можливості виявити таке підключення під час проведення контрольного огляду засобу обліку, то розрахунок збитків здійснюється з урахуванням дати останньої технічної перевірки чи допуску в експлуатацію електроустановки споживача, але не більше ніж за три роки.
Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
У постанові Великої Палати Верховного Суду від 14 січня 2020 року у справі № 910/17955/17 (провадження № 12-137гс19) вказано, що «приховане приєднання до електричної мережі (прихованою електропроводкою) можна виявити лише під час технічної перевірки, а не під час контрольних оглядів […] адже виявити факт прихованого підключення (прихованою електропроводкою) можна лише з використанням спеціальних технічних засобів або у зв`язку з частковим демонтажем будівельних конструкцій, оздоблювальних матеріалів».
Матеріалами справи підтверджено, що 11.12.2015 року працівники АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» склали акт №116571 про виявлення у споживачки ОСОБА_3 порушення ПКЕЕН, які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду засобу обліку не мали можливості виявити, що підтверджено фототаблицями о Акту (т. 1 а.с. 7-9), а тому відповідно до Методики розмір відшкодування шкоди повинен розраховуватись за три останні роки, тобто з 11.12.2012 року по 11.12.2015 року, або ж з дати останньої технічної перевірки. Оскільки, остання технічна перевірка в квартирі позивачки, в межах цього трирічного строку, не проводилась, енергопостачальник правомірно визначив розрахунковим період з 11.12.2012 року по 11.12.2015 року.
Посилання відповідачки  ОСОБА_3  на листи НКРЕКП від 12.07.2018 року та МПЕ від 02.07.2018 року є помилковими, оскільки вказані листи не є колегіальним рішенням НКРЕКП, мають рекомендаційний характер, та підлягають оцінці в сукупності з іншими доказами, відповідно до правил статті 89 ЦПК України.
Аналогічний висновок викладено у постанові Верховного Суду від 26 березня 2020 року у справі №265/8521/17.
Колегія суддів вважає, що обчислюючи розмір відшкодування збитків за період з 11.12.2012 року по 11.12.2015 року, комісія, у відповідності до пп. 5 п. 3.1, п. 3.2, пп. «а» п. 3.3, п. 3.5 Методики, зі змінами чинними на час виникнення спірних правовідносин, вірно використала формулу 2.7 Методики: W доб.с.п. = P с.п. х t вик.с.п., де P с.п. - потужність самовільного підключення, яка визначається виходячи з допустимого тривалого струму, що може протікати по колу самовільного підключення. При цьому, P с.п. визначається за формулою 2.8. Методики (у разі підключення до однієї фази) та дорівнює І х U ном.фаз х cosц, та за формулою 2.9. Методики (у разі підключення до трьох фаз) та дорівнює 3 х І х U ном.фаз х cosц, де І - сила струму, визначена, виходячи з найменшої поперечної площі перерізу проводів (кабелів), що використані в самовільному підключенні до мережі та допустимого тривалого струму, який може ними протікати (згідно з главою 1.3. Правил улаштування еклетроустановок), А; U ном.фаз - номінальна напруга, кВ; cosц - cos кута між фазною напругою Uфаз та струмом навантаження,який протікає тією самою фазою, що виміряний з дотриманням чинного законодавства у сфері метрології. У разі відсутності приладів, за допомогою яких визначається фактична величина cosц, cosц приймається рівним 1 (при активному навантаженні електроустановки споживача) або 0,9 (при змішаному навантаження). t вик.с.п. - це час використання самовільного підключення, він приймається за 8 год. протягом доби. 
Отже, розмір збитків вірно визначено у сумі 44 720,51 грн. і доводи апеляційної скарги правильність висновків суду першої інстанції не спростовують.
Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів позивача та відповідачів, а також питання вичерпності висновків суду першої інстанції, колегія суддів виходить із того, що у справі, що розглядається, сторонам було надано повну відповідь на всі істотні питання, що виникли при кваліфікації спірних відносин, як у матеріально-правовому, так і у процесуальному сенсах, а доводи, викладені у апеляційній скарзі не спростовують обґрунтованих та правильних висновків суду першої інстанції.
Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).
Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Враховуючи вищевикладене, колегія суддів вважає, що рішення суду ухвалено з дотриманням норм матеріального і процесуального законодавства, у зв`язку із чим апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду - залишенню без змін.
Зважаючи на те, що ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 25 серпня 2022 року відстрочено відповідачці ОСОБА_1   сплату судового збору за подання апеляційної скарги на рішення Саксаганського  районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від  13 січня 2021 року - до ухвалення судового рішення у справі, колегія суддів, з у рахуванням вимог ст. 141 ЦПК України щодо розподілу судових витрат у справі, стягує з ОСОБА_1 на користь держави судові витрати у розмірі 2 400,00 грн.
Керуючись ст.ст. 367, 374, 375, 382 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу відповідачки  ОСОБА_3 , від імені та в інтересах якої діє адвокат Якименко Сергій Георгійович,  - залишити без задоволення.
Рішення Саксаганського  районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від  13 січня 2021 року - залишити без змін.
Стягнути з  ОСОБА_1 на користь держави судові витрати у розмірі 2 400 (дві тисячі чотириста) гривень 00 (нуль) копійок.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

       Повне судове рішення складено 28 вересня 2022 року.

Головуючий: 

Судді: