П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

___________________________________________________________________________________

П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М  У К Р А Ї Н И

03 листопада 2022 р.	м.Одеса	Справа № 420/10904/22	
                                                                                                                  
                                                                                                                    Головуючий в І інстанції: Стефанов С.О.
                                                                                  Дата та місце ухвалення рішення: 12.09.2022 р. м. Одеса

                  П`ятий апеляційний адміністративний суд в складі колегії суддів:

                                                 судді-доповідача – Шеметенко Л.П.
                                                                   судді – Стас Л.В.
                                                                   судді – Турецької І.О.

розглянувши в порядку письмового провадження в м. Одесі апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Одеського окружного адміністративного суду від 12 вересня 2022 року по справі за позовом ОСОБА_1 до Приморської районної адміністрації Одеської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Рада національної безпеки і оборони України, про зобов`язання здійснити демонтаж перешкоди, -

В С Т А Н О В И В:

У серпні 2022 року до Одеського окружного адміністративного суду надійшов позов ОСОБА_1 до Приморської районної адміністрації Одеської міської ради, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору – Ради національної безпеки і оборони України, в якому позивач просить: 
- зобов`язати Приморську районну адміністрацію Одеської міської ради здійснити демонтаж перешкоди (шлагбауму) по АДРЕСА_1 у строк до 10 днів після набрання рішенням суду законної сили;
- стягнути з Приморської районної адміністрації Одеської міської ради на користь ОСОБА_1 моральну шкоду у розмірі 10000 гривень за бездіяльність суб`єкта владних повноважень. 
Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 15 серпня 2022 року адміністративний позов залишено без руху з підстав недотримання позивачем вимог ст.ст. 160, 161 КАС України та позивачу надано п`ятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання цієї ухвали.
Суд першої інстанції вказав на те, що позивачу необхідно привести прохальну частину позовної заяви у відповідність до ч. 1 ст. 5 КАС України шляхом доповнення прохальної частини позовної заяви вимогою про визнання протиправними (неправомірними) дії та/або бездіяльності відповідача, а також зазначити на боці позивача чи відповідача виступає третя особа. 
22.08.2022 року позивачем подано позовну заяву у новій редакції, зокрема, із зазначенням третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Ради національної безпеки і оборони України.
Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 29 серпня 2022 року продовжено процесуальний строк для усунення недоліків позовної заяви на п`ять днів з дня отримання копії даної ухвали, оскільки прохальна частина позовної заяви у новій редакції залишилась без змін та позивачем не доповнено прохальну частину позовної заяви вимогою про визнання протиправними (неправомірними) дії та/або бездіяльність відповідача, як зазначено в ухвалі суду від 15 серпня 2022 року.
07.09.2022 року позивачем подана заява про продовження процесуального строку для усунення недоліків. 
Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 12 вересня 2022 року в задоволенні заяви про продовження процесуального строку для звернення до адміністративного суду відмовлено, адміністративний позов повернутий позивачу на підставі п. 1 ч. 4 ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), у зв`язку із тим, що позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк. 
Не погоджуючись із зазначеною ухвалою, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу Одеського окружного адміністративного суду від 12 вересня 2022 року та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду, наголошуючи на неповному з`ясуванні судом першої інстанції всіх обставин, що мають значення для вирішення справи, та порушенні норм процесуального права.
Апеляційний розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження відповідно до ч. 2 ст. 312 КАС України, згідно якої апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції, зазначені в пунктах 3 (повернення заяви позивачеві (заявникові)), 5-7, 11, 14, 26 частини першої статті 294 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження).
Вислухавши суддю-доповідача, переглянувши справу за наявними в ній доказами, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступних висновків. 
Згідно ч.ч. 2, 5-9 ст. 160 КАС України позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.
В позовній заяві зазначаються: 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти; 3) зазначення ціни позову, обґрунтований розрахунок суми, що стягується, - якщо у позовній заяві містяться вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної оскаржуваним рішенням, діями, бездіяльністю суб`єкта владних повноважень; 4) зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача; 10) у справах щодо оскарження нормативно-правових актів - відомості про застосування оскаржуваного нормативно-правового акта до позивача або належність позивача до суб`єктів правовідносин, у яких застосовується або буде застосовано цей акт; 11) власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.
Якщо позовна заява подається представником, то у ній додатково зазначаються відомості, визначені у пункті 2 частини п`ятої цієї статті стосовно представника.
У разі пред`явлення позову особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, в заяві повинні бути зазначені підстави такого звернення.
Якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.
У позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.
Також, відповідно до вимог ст. 161 КАС України до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті. Суб`єкт владних повноважень при поданні адміністративного позову зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надіслання рекомендованим листом з повідомленням про вручення іншим учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси, копії позовної заяви та доданих до неї документів.
До позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).
У разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, участь у судовому засіданні щодо розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, звільнення (відстрочення, розстрочення, зменшення) від сплати судового збору, про призначення експертизи, витребування доказів, про забезпечення надання безоплатної правничої допомоги, якщо відповідний орган відмовив у її наданні, тощо.
У разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.
До заяви про визнання індивідуального акта протиправним чи адміністративного договору недійсним додається також оригінал або копія оспорюваного акта чи договору або засвідчений витяг з нього, а у разі відсутності акта чи договору у позивача - клопотання про його витребування.
За правилами ч. 1 ст. 170 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.
У відповідності до вимог ч.ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).
За правилами ч. 4 ст. 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.
З аналізу наведених норм вбачається, що метою залишення позову без руху є усунення позивачем недоліків позовної заяви та дотримання порядку її подання.
При цьому, особа, яка подала позов не у відповідності вимогам ст.ст. 160, 161 КАС України, має бути обізнана про недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і строк, встановлений для усунення недоліків.
Разом з цим, колегія суддів вважає, що обставини, які свідчать про недодержання вимог, передбачених процесуальним законодавством для звернення до суду, мають бути такими, що перешкоджають відкриттю провадження у справі.
Приймаючи оскаржувану ухвалу та повертаючи заявлений позов позивачу на підставі п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України, суд першої інстанції послався на те, що позивач частково не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.
Однак, ухвала про повернення позову не містить висновків суду щодо невідповідності заявленого позову вимогам, встановленим статтями 160, 161 КАС України, що надавало б суду право для повернення позову з огляду на те, що така невідповідність не усунута позивачем після залишення позову без руху. 
Посилання суду першої інстанції на те, що позивачем не приведено прохальну частину позовної заяви у відповідність до ч. 1 ст. 5 КАС України шляхом доповнення прохальної частини позовної заяви вимогою про визнання протиправними (неправомірними) дії та/або бездіяльності відповідача колегія суддів вважає безпідставними, оскільки ці обставини не свідчать про невідповідність позовної заяви вимогам ст.ст. 160, 161 КАС України та не є підставою для повернення позовної заяви.
Колегія суддів зазначає, що згідно ч.ч. 1, 2 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень; 6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.
Захист порушених прав, свобод чи інтересів особи, яка звернулася до суду, може здійснюватися судом також в інший спосіб, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень. 
Відповідно до вимог ч. 2 ст. 9 КАС України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Частинами 1, 2 статті 242 КАС України передбачено, що при вирішенні справи по суті суд може задовольнити позов повністю або частково чи відмовити в його задоволенні повністю або частково.
У разі задоволення позову суд може прийняти рішення про: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень; 6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини, та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю; 7) тимчасову заборону (зупинення) окремих видів або всієї діяльності об`єднання громадян; 8) примусовий розпуск (ліквідацію) об`єднання громадян; 8-1) заборону політичної партії та передачу майна, коштів та інших активів політичної партії, її обласних, міських, районних організацій, первинних осередків та інших структурних утворень у власність держави; 9) примусове видворення іноземця чи особи без громадянства за межі України; 10) інший спосіб захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист таких прав, свобод та інтересів; 11) затримання іноземця або особи без громадянства з метою ідентифікації та (або) забезпечення примусового видворення за межі території України або про продовження строку такого затримання; 12) затримання іноземця або особи без громадянства до вирішення питання про визнання її біженцем або особою, яка потребує додаткового захисту в Україні; 13) затримання іноземця або особи без громадянства з метою забезпечення її передачі відповідно до міжнародних договорів України про реадмісію; 14) звільнення іноземця або особи без громадянства на поруки підприємства, установи чи організації; 15) зобов`язання іноземця або особи без громадянства внести заставу.
Отже, обраний позивачем спосіб захисту його порушеного права шляхом зобов`язання вчинити певні дії відповідачем - суб`єктом владних повноважень не суперечить наведеним вимогам КАС України.
Також, колегія суддів зазначає, що аналіз наведених положень КАС України дає підстави вважати, що способи захисту не є вичерпними, а обраний судом спосіб, має гарантувати дотримання і захист прав, свобод і інтересів особи.
Таким чином, висновок суду першої інстанції щодо невідповідності позовної заяви вимогам ст.ст. 160, 161 КАС України та відповідно щодо наявності підстав для повернення позову за цих обставин здійснений з порушенням норм процесуального права.
Крім того, колегія суддів звертає увагу на те, що ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 29 серпня 2022 року продовжено процесуальний строк для усунення недоліків позовної заяви на п`ять днів з дня отримання копії даної ухвали.
Копія вказаної ухвали направлена на електронну пошту. 
Однак, в матеріалах справи відсутнє підтвердження позивача про отримання копії ухвали, направлене на адресу суду, а також у зв`язку з ненадходженням такого підтвердження від позивача секретарем судового засідання не складалась довідка щодо цих обставин.
Повертаючи позовну заяву суд першої інстанції не визначив, з якої дати він обраховує наданий позивачу п`ятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви згідно ухвали від 29.08.2022 року. 
Колегія суддів враховує, що 07.09.2022 року позивач подав заяву про продовження строку для усунення недоліків позовної заяви, в якій посилається на ухвалу від 29.08.2022 року, тобто, на цю дату позивачу було відомо про ухвалу суду першої інстанції щодо надання йому п`ятиденного строку для усунення недоліків позовної заяви, проте, з цієї дати та до дати прийняття ухвали про повернення позову (12.09.2022 року) п`ятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви не закінчився.
Окрім викладеного, колегія суддів зазначає, що ухвалою суду першої інстанції від 12.09.2022 року в задоволенні заяви про продовження процесуального «строку для звернення до адміністративного суду» відмовлено та повернуто позов позивачу. Однак, питання щодо строку звернення до адміністративного суду у даній справі не вирішувалось, а судом першої інстанції розглядалось клопотання про продовження строку для усунення недоліків позовної заяви. За цих обставин, колегія суддів вважає, що зазначення судом першої інстанції в ухвалі про відмову у продовженні строку для звернення до адміністративного суду є фактично опискою, яка не впливає на результат апеляційного перегляду справи. 
З огляду на вищевикладене у сукупності, оскільки оскаржувана ухвала постановлена з порушенням норм процесуального права, колегія суддів вважає, що подана апеляційна скарга підлягає задоволенню, а оскаржуване судове рішення суду першої інстанції скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції та вирішення в установленому відповідними положеннями КАС України питання про відкриття провадження у справі.
Керуючись ст.ст. 241, 243, 250, 308, 312, 320, 321, 322, 325, 328 КАС України, суд, –

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 – задовольнити.
Ухвалу Одеського окружного адміністративного суду від 12 вересня 2022 року – скасувати. 
Справу за позовом ОСОБА_1 до Приморської районної адміністрації Одеської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Рада національної безпеки і оборони України, про зобов`язання здійснити демонтаж перешкоди – направити до суду першої інстанції для продовження розгляду та вирішення в установленому відповідними положеннями КАС України питання про відкриття провадження у справі.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Судове рішення складено у повному обсязі 03.11.2022 р.

        Суддя-доповідач:                                                                      Л.П. Шеметенко

         Суддя:                                                                                        Л.В. Стас  

         Суддя:                                                                                        І.О. Турецька