П О С Т А Н О В А 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа №  240/31558/21 
Головуючий суддя 1-ої інстанції - Єфіменко О.В.  
Суддя-доповідач -  Курко О. П.   
13 грудня 2022 року 
м. Вінниця
Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
головуючого судді:  Курка О. П. 
суддів:  Шидловського В.Б.  Боровицького О. А. , 
за участю:
секретаря судового засідання: Яремчук Л.С, 
представника позивача: Луговського Ю.В.,             

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Державної митної служби України в особі відокремленого підрозділу Житомирської митниці на рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 13 червня 2022 року у справі за адміністративним позовом Приватного підприємства "Оріон" до Державної митної служби України в особі відокремленого підрозділу Житомирської митниці про визнання протиправними та скасування рішень і картки відмови, 
В С Т А Н О В И В :
в жовтні 2021 року Приватне підприємство "Оріон" звернулось до Житомирського окружного адміністративного суду з позовом до Державної митної служби України в особі відокремленого підрозділу Житомирської митниці про визнання протиправними та скасування рішень і картки відмови.
Рішенням Житомирського окружного адміністративного суду від 13 червня 2022 року позов задоволено, а саме:
- визнано протиправним та скасовано рішення про визначення коду товару за №КТ- UA101000-0009-2021 від 14.09.2021, рішення про коригування митної вартості товарів за № UА101000/2021/000028/1 від 15.09.2021, картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення за № UА101020/2021/00830 від 22.09.2021;
- стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Державної митної служби України в особі відокремленого підрозділу Житомирської митниці на користь Приватного підприємства "Оріон" документально підтверджені судові витрати у сумі 13937 (тринадцять тисяч дев`ятсот тридцять сім) грн 49 коп.
Не погоджуючись із прийнятим судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, у якій просив скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове, яким у задоволенні позовних вимог відмовити.  задовольнити позовні вимоги.
В обґрунтування апеляційної скарги апелянт послався на неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права, порушення норм процесуального права, що, на його думку, призвело до неправильного вирішення спору.
Ухвалою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 08 грудня 2022 року задоволено клопотання Державної митної служби України в особі відокремленого підрозділу Житомирської митниці про участь в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду. При цьому, судом роз`яснено Державній митній службі України в особі відокремленого підрозділу Житомирської митниці, що для участі в судовому засіданні в режимі відеоконференції учасник зобов`язаний: зайти та авторизуватися в Системі відеоконференцзв`язку за 10 хвилин до часу судового засідання; активувати технічні засоби (мікрофон, навушники, камеру) та перевірити їх працездатність шляхом тестування за допомогою Системи відеоконференцзв`язку; очікувати запрошення секретаря судового засідання до участі в судовому засіданні; роз`яснено Державній митній службі України в особі відокремленого підрозділу Житомирської митниці, що ризики технічної неможливості участі у засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду, переривання зв`язку тощо несе учасник справи, який подав відповідну заяву.
Водночас, під час судового засідання представник відповідача протягом тривалого часу не зміг з`єднатися з судом апеляційної інстанції, а відтак, колегія суддів вирішила здійснювати розгляд справи без участі представника відповідача.
Представник позивача в судовому засіданні заперечував проти задоволення апеляційної скарги та просив суд залишити її без задоволення, а рішення суду першої інстанції – без змін.
Заслухавши суддю-доповідача, представника позивача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступних висновків.
Судом першої інстанції встановлено та підтверджено під час апеляційного розгляду справи, що 13.09.2021 декларантом позивача ОСОБА_1 подана митна декларація №UА101020/2021/012583 (а. с. 72-73) до відділу митного оформлення «Оліївка» митного посту «Житомир – центральний» Житомирської митниці для митного оформлення товарів у режимі імпорт: №1 «Обладнання лазерної різки металів, призначене для обробки, розкрою і різання листового металу, потужністю 750W, можливістю різки вуглецевої сталі товщиною до 8 мм, волоконно-оптична лазерна різальна машина (в розібраному стані): - МТ- L1530F - 1 шт., номер:21МТА0421UА; в комплекті: - лазерне джерело, серійний номер: 60000910А2000А21503148;  - водяний охолоджувач, серійний номер: 121050356952D; - лазерна головка, серійний номер: 0039181. Товар невійськового призначення, та не є товаром подвійного використання», код згідно із УКТЗЕД – 8456119000, вартість 37841 дол. США; № 2 «Обладнання лазерного зварювання металів, волоконно-оптична лазерна зварювальна машина, для ручного зварювання металів з нержавіючої сталі товщиною 2 мм, будь-якої траєкторії (точкова, стикова, штабелями): - МТ-W1500P - 1 шт, номер: 21MTA0421UA; в комплекті: - лазерне джерело, серійний номер: 60000966WXC210500242; - водяний охолоджувач, серійний номер: 121040753177СТ; - лазерна головка, серійний номер: 12105129. Товар невійськового призначення, та не є товаром подвійного використання. Виробник: MORN LASER TECHNOLOGY CO., LTD; Країна походження: СN, код згідно з УКТЗЕД – 8515801000, вартість 11771 дол. США.
Після реєстрації цієї митної декларації в електронній базі даних Єдиної автоматизованої інформаційної системи системою АСАУР (автоматизована система аналізу та управління ризиками) було згенеровано форму митного контролю 203-1 відповідно до якої декларанту було направлено повідомлення про необхідність пред`явлення товару для огляду.
В результаті огляду встановлено невідповідність товару його опису в митній декларації гр. 31, так як визначальні характеристики товару №1 - потужність 3000W, товару №2 - потужність 1500 W і це могло вплинути на митне оформлення товару, митну вартість та оподаткування.
На підставі цього митницею прийняте рішення про визначення коду товару за №КТ- UA101000-0009-2021 від 14.09.2021 (а.с.13) з внесенням уточнюючих характеристик, не змінивши при цьому код товару (графа 33 ВМД) код згідно з УКТЗЕД товар №1 - 8456119000; товар №2 – 8515801000.
Митницею проаналізовано пропозиції з продажу подібних товарів в країні їх експорту в мережі інтернет та встановлено, що вартість товарів з наведеними характеристиками на ринку за кордоном перевищує фактурну вартість товарів і тому декларанту було надіслане електронне повідомлення про надання додаткових документів, що підтверджують заявлену митну вартість товару.
На вимогу митного органу декларантом було надано додаткові документи та під час проведення консультації декларантом додатково надано Експертний висновок №В-3118 від 15.09.2021 (а.с. 45).
Не врахувавши подані документи відповідач прийняв рішення про коригування митної вартості товарів за № UА101000/2021/000028/1 від 15.09.2021 (а.с. 14-15) відповідно до якого визначив вартість товару №1 – 66946 дол. США; товару № 2 – 13287,71 дол.США.
22.09.2021 відповідач прийняв картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення за № UА101020/2021/00830, в якому зазначив причини, а саме опис товарів у графі 31 не відповідає опису, зазначеному у висновку до рішення про визначення коду товару за №КТ- UA101000-0009-2021 від 14.09.2021, чим порушено вимоги наказу Міністерства фінансів України від 30.05.2012 №651 «Про затвердження Порядку заповнення митних декларацій на бланку єдиного адміністративного документа» (а.с. 22-23).
У подальшому товар випущено у вільний обіг на підставі митної декларації №UA101020/2021/014375 від 23.09.2021 (а.с. 24-25) із застосуванням фінансових гарантій у розмірі 162338,19 грн.
Позивач не погоджується із винесеними митницею рішеннями, а тому звернувся до суду із вказаним позовом за захистом своїх прав.
Суд першої інстанції при ухваленні оскаржуваного рішення виходив з обґрунтованості та доведеності позовних вимог, а відтак наявності підстав для задоволення адміністративного позову.
Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції по суті спору, виходячи з наступного.
Так, відносини з приводу митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України, справлянням митних платежів регулюються положеннями Митного кодексу України від 13.03.2012 №4495-VI, що набрав чинності з 01.06.2012 (далі – МК України).
Статтею 49 МК України визначено, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Частиною четвертою статті 58 МК України визначено, що митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті.
Ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця /частина п`ята статті 58 МК України/.
За приписами пункту 1 частини четвертої статті 54 МК України, митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Згідно з частиною п`ятою цієї статті, митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право: упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості; у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості; у випадках, встановлених цим Кодексом, здійснювати коригування заявленої митної вартості товарів; проводити в порядку, визначеному статтями 345-354 цього Кодексу, перевірки правильності визначення митної вартості товарів після їх випуску; звертатися до митних органів інших країн із запитами щодо надання відомостей, необхідних для підтвердження достовірності заявленої митної вартості; застосовувати інші передбачені цим Кодексом форми митного контролю.
А відповідно до частини шостої зазначеної статті, митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.
Статтею 57 МК України визначено, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.
Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).
Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.
Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій митний орган та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.
У разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 цього Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 цього Кодексу.
При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу.
Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи.
У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.
У той же час, як визначено частиною сьомою статті 54 МК України, у разі якщо під час проведення митного контролю митний орган не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично.
Згідно з частиною другою статті 73 КАС України предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
За обставин цієї справи між сторонами виник спір щодо правомірності рішень митного органу про визначення коду товару, про коригування митної вартості товарів та про відмову у митному оформленні товарів.
У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку (частина друга статті 2 КАС України).
Отже, при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості митний орган зобов`язаний перевірити складові числового значення митної вартості, правильність розрахунку, здійсненого декларантом, упевнитись в достовірності та точності заяв, документів чи розрахунків, поданих декларантом, а також відсутності обмежень для визначення митної вартості за ціною договору, наведених у статті 58 Митного кодексу України.
Колегія суддів звертає увагу апелянта, що єдиними підставами, що надають митному органу право відійти від встановлених обмежень, які пов`язані із перевіркою основного переліку документів, що підтверджують митну вартість товарів, та витребувати від декларанта додаткові документи, є лише наявність передбачених законодавцем обставин, а саме - у випадку якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, адже такі вади не дозволяють митному органу законно здійснити визначений законом мінімум митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи для розмитнення задекларованого товару.
Наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 №650 затверджено Порядок роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, зареєстрований в Міністерстві юстиції України 2 липня 2012 року за № 1085/21397 (далі - Порядок 650).
Відповідно до частин 1-3 Розділу ІІІ цього Порядку 650 декларант або уповноважена ним особа класифікує товари згідно з УКТЗЕД при їх декларуванні відповідно до статті 69 Кодексу. Посадові особи ПМО чи митного поста, ВМП здійснюють контроль правильності класифікації товарів під час проведення митних формальностей при митному оформленні товарів. Обсяг контролю, достатнього для забезпечення додержання правил класифікації товарів при митному оформленні, визначається на основі результатів застосування системи управління ризиками. Рішення приймається за результатами класифікації товарів згідно з УКТЗЕД у разі необхідності зміни задекларованого коду товару згідно з УКТЗЕД, у тому числі за результатами спрацювання автоматизованої системи аналізу та управління ризиками у складних випадках митних формальностей. У разі коли посадові особи ВМП направлені для виконання службових обов`язків до ПМО чи митного поста, Рішення щодо складного випадку класифікації товару приймається такими посадовими особами без підготовки запиту до ВМП. У разі самостійного виявлення ВМП порушення правил класифікації товарів під час проведення контролю правильності класифікації товарів, задекларованих у митних деклараціях, поданих до митного оформлення, ВМП вноситься відмітка за допомогою автоматизованої системи митного оформлення (далі - АСМО) про прийняття до виконання відповідної митної формальності щодо проведення контролю правильності класифікації товарів та в разі потреби прийняття Рішення.
У Порядку 650 терміни вживаються у такому значенні: класифікація товару - визначення коду товару відповідно до вимог Основних правил інтерпретації УКТЗЕД, передбачених Законом України “Про Митний тариф України” (далі - Основні правила інтерпретації УКТЗЕД), з урахуванням Пояснень до УКТЗЕД, рішень Комітету з Гармонізованої системи опису та кодування товарів Всесвітньої митної організації, методичних рекомендацій щодо класифікації окремих товарів згідно з вимогами УКТЗЕД, розроблених центральним органом виконавчої влади у сфері митної справи на виконання статті 68 Кодексу, до початку переміщення товару через митний кордон України, під час митного оформлення та після завершення митного оформлення; рішення про визначення коду товару (далі - Рішення) - документ установленої форми, який оформлюється посадовими особами ВМП, уповноваженими особами ПМО чи митного поста у разі необхідності прийняття рішення про класифікацію товарів.
У ході митного оформлення у спірних правовідносинах відповідачем вказано, що подані до митного контролю документи не містять всіх відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за товар та містять розбіжності, а саме: невідповідність товару його опису в митній декларації гр. 31, так як визначальні характеристики товару №1 - потужність 3000W, товару №2 - потужність 1500W; копії платіжних документів не можуть бути використані для підтвердження ціни так як не відповідають вимогам Правил організації діловодства та архівного зберігання документів у державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях, затверджених наказом Мінюсту України №1005/5 від 18.08.2015 – не засвідчені в установленому порядку; крім того оплата за платіжними документами здійснена раніше ніж укладено зовнішньоекономічний договір (контракт); прайс-лист без інформації про дату та складений особою Jinan MORN Tehnology Co., натомість виробником зазначеним у митній декларації є LTD MORN LASER TEXNOLOGY CO., LTD і ціни діють до травня 2021 року, зазначені на умовах поставки EXW Jinan, тоді як згідно із відомостями графи 20 митної декларації товар постачався на умовах FOB Qingdao; копія митної декларації країни відправлення подана на китайській мові, яка не є мовою митних союзів, членом яких є Україна; експертний висновок стосується іншого товару.
З цього приводу представником позивача зазначено, що спірне рішення митного органу про визначення коду товару винесено не у спосіб передбачений законодавством України, оскільки абз. 2 п. 14 розділу ІІІ Порядку 650 визначено, що у пункті 4 Рішення “Висновок” зазначаються встановлений десятизначний код товару згідно з УКТЗЕД та опис товару відповідно до відомостей, які мають міститись у графах 31 та 33 митної декларації. При цьому у разі відсутності зміни коду товару згідно з УКТЗЕД Рішення не приймається.
Відтак, доводи представника позивача є обґрунтованими, рішення про визначення коду товару не повинне прийматись митним органам без зміни коду товару згідно з УКТЗЕД.
Щодо невідповідності потужностей товару, суд зазначає наступне.
Так, під час судового засідання було встановлено, що вказані характеристики товару були наведені помилково у декларації декларантом. Суд звертає увагу апелянта, що вказана обставина не вказує на заниження митної вартості, оскільки контракт, інвойс та товаросупровідні документи містили найменування товару, яке було виявлено відповідачем під час огляду. Помилка була лише у декларації, а митна вартість розраховується за ціною контракту, що і було зроблено декларантом.
В апеляційній скарзі апелянт стверджує, що декларанту було направлено витяг з мережі "Інтернет" сайт alibaba.com про вартість схожих товарів. Вказано, що з інформації можна пересвідчитись, що ціна товару залежить від потужності останнього та значно збільшується при ії зростанні. З приводу вказаного колегія суддів зазначає наступне.
Так, суд звертає увагу, що на сайті alibaba наявні інформація про продаж товару не заводом виробником, а посередниками, тому дана інформація може відрізнятися від ціни, оскільки закладається додатковий відсоток доходу від ціни.
Також апелянт стверджує, що одлучені до митної декларації копії платіжних доручень в іноземній валюті не завірені належним чином. Крім того, оплата за платіжними документами здійснена раніше, ніж укладено зовнішньоекономічний договір (реквізити). Колегія суддів вважає такі доводи безпідставними з огляду на наступне.
Так, судом встановлено, що Контракт №21МТА0421UA було укладено 27 квітня 2021 року, усі платежі безпосередньо пов`язані з його виконанням. Окрім того, кожне платіжне доручення (квитанція) має посилання на контракт та його дату укладення (графа 70 кожного платіжного доручення).
Як свідчать матеріали справи, 27.04.2021 між ПП «Оріон» (покупець) та MORN LASER TEXNOLOGY CO., LTD (продавець) укладено Контракт №21МТА0421UА, згідно з яким позивач придбає у продавця товари: МТ- L1530F Станок оптоволоконної лазерної різки 3кВт з одним столом; МТ-W1500P Апарат лазерного зварювання (а.с.27). Ціна контракту складає 47995 дол. США, умови поставки FOB Qingdao.
Як видно в додатках до цього контракту (а.с. 27 на звороті, 28) МТ- L1530F Станок оптоволоконної лазерної різки 3кВт з одним столом має потужність 3000W, МТ-W1500P Апарат лазерного зварювання потужність 1500W.
У прайс-листі виробника від 01.04.2021 MORN LASER TEXNOLOGY CO., LTD (а.с. 29-30) ціна за ручний лазерний зварювальний апарат МТ-W1500P становить 11771 дол. США, а за оптоволоконний станок для різки металу МТ- L1530F становить 37841 дол. США.
У додатку 2 від 25.06.2021 до Контракту №21МТА0421UА внесено зміни ціни товару МТ- L1530F Станок оптоволоконної лазерної різки 3кВт з одним столом – 37841 дол. США; МТ-W1500P Апарат лазерного зварювання 11771 дол. США (а.с.48). Ціна контракту складає 49612 дол. США, умови поставки FOB Qingdao.
Оскільки умови поставки FOB Qingdao означають, що продавець оплачує лише доставку товару до моменту навантаження, плюс саме навантаження на борт у порту Qingdao, позивачем надано також лист ДП «КВЕНБЕРГЕР ЛОГІСТИКС УКР» (а.с.41) про те, що транспортні витрати по міжнародному перевезенню вантажу за номером коносаменту ZIMUQIN2796165 (а.с. 26) склали 163440 грн.
Суд вважає, що копії платіжних документів про перерахунок ПП «Оріон» 05.05.2021 – 23997,50 дол. США, 22.06.2021 -23997,50 дол. США, 25.06.2021 – 1617 дол. США ( загальна сума складає 49612 дол. США) на рахунок MORN LASER TEXNOLOGY CO., LTD (а.с.42-43, 43 на звороті) та експертний висновок №В-3118 від 15.09.2021, який оцінив вартість лазерного обладнання для різки та зварювання металу, поставлене в рамках Контракту №21МТА0421UА, у сумі 49612 дол. США (а.с.45), як і інші вище вказані судом документи, в сукупності, можуть бути використані для підтвердження ціни.
А тому, доводи апелянта в обґрунтування винесених спірних рішень, судом не приймаються як непідтверджені.
Також суд звертає увагу, що компанія MORN LASER TEXNOLOGY CO., LTD та Jinan Morn Technology., Ltd - це одна компанія, яка ділиться на внутрішні підрозділи, що підтверджується інформацією з офіційного сайту компанії.
Враховуючи вищевикладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що наданими декларантом митному органу та залученими до матеріалів судової справи документами у повній мірі підтверджено числові значення митної вартості товарів, що визначені у митній декларації від 13.09.2021 № UА101020/2021/012583. 
Відповідачем у ході проведення митного оформлення не встановлено фактів понесення позивачем додаткових витрат у зв`язку з придбанням товарів, заниження їх вартості в інший спосіб.
Приймаючи рішення про коригування митної вартості імпортованого позивачем товару за другорядним (резервним) методом, митний орган не вказав, яким чином митна вартість товару була визначена саме в такому розмірі, які складові вплинули на формування такої вартості, та не навів жодних розрахунків, за якими митним органом було визначено таку вартість товару, що є порушенням статті 55 МК України.
Таким чином, на думку колегії суддів апеляційної інстанції, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про задоволення позовних вимог.
Доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду першої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315, 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення – без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.     
Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд 
П О С Т А Н О В И В :
апеляційну скаргу Державної митної служби України в особі відокремленого підрозділу Житомирської митниці залишити без задоволення, а рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 13 червня 2022 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України. 

Постанова суду складена в повному обсязі   13 грудня 2022 року.

Головуючий	 	 	Курко О. П.	
 	 	 	 	
Судді	 	    	Шидловський В.Б.    Боровицький О. А.