ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 640/3567/21                                                                   Суддя (судді) першої інстанції: Григорович П.О.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

  15 грудня 2022 року                                                                                            м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: головуючого-судді Шелест   С.Б., суддів:   Степанюка А.Г., Пилипенко О.Є., розглянувши у порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами апеляційну скаргу Черкаської митниці на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 11 серпня 2022 року у справі за позовом Приватного підприємства «БУДПОСТАЧ» до Київської митниці Держмитслужби про визнання протиправним та скасування рішення,
ВСТАНОВИВ:
Приватне підприємство «БУДПОСТАЧ» (далі також - позивач, ТОВ «БУДПОСТАЧ») звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Київської митниці Держмитслужби, в якому просило суд: 
визнати протиправним та скасувати рішення Київської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товарів від 15.09.2020 №UA100000/2020/200043/2.
Позовні вимоги мотивовано протиправністю рішення про коригування митної вартості товарів від 15.09.2020 №UA100000/2020/200043/2, як такого, що прийнято Київською міською митницею Держмитслужби на підставі хибних висновків щодо не підтвердження поданими позивачем документами митної вартості товарів, що ввозилися на територію України. 
Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 11 серпня 2022 року позов задоволено: 
визнано протиправним та скасувано рішення Київської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товарів № UA100000/2020/200043/2 від 15.09.2020.
У поданій апеляційній скарзі Черкаська митниця як особа, яка вважає, що оскаржуване рішення впливає на її права та інтереси, із посиланням на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просила скасувати рішення суду першої інстанції та постановити нове, яким у задоволенні позову відмовити повністю. Також Черкаською митницею заявлено клопотання про залучення її в якості співвідповідача з огляду на реорганізацію органів митної служби. 
Від позивача відзиву на апеляційну скаргу не надходило. 
Зважаючи на те, що рішення суду першої інстанції ухвалено в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, справу розглянуто у порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами на підставі пункту 3 частини першої статті 311 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України).
Згідно з частиною першою статті 52 Кодексу адміністративного судочинства України у разі вибуття або заміни сторони чи третьої особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд допускає на будь-якій стадії судового процесу заміну відповідної сторони чи третьої особи її правонаступником. Усі дії, вчинені в адміністративному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього в такій самій мірі, у якій вони були б обов`язкові для особи, яку він замінив.
Судом апеляційної інстанції встановлено, що Кабінетом Міністрів України прийнято постанову від 30.09.2020 №895 «Деякі питання територіальних органів Державної митної служби» (надалі - Постанова №895).
Пунктом 1 Постанови №895 передбачено спосіб реорганізації територіальних органів Державної митної служби, зокрема, Київської митниці Держмитслужби, шляхом приєднання до Державної митної служби (створення єдиної юридичної особи).
Відповідно до пункту 2 Постанови №895 територіальні органи Державної митної служби, що реорганізуються відповідно до пункту 1 цієї постанови, продовжують здійснювати свої повноваження та функції до утворення Державною митною службою територіальних органів згідно з абзацом четвертим пункту 3 цієї постанови та прийняття рішення про можливість забезпечення здійснення такими органами повноважень і функцій територіальних органів, що реорганізуються. Таке рішення приймається Державною митною службою після здійснення заходів, пов`язаних із внесенням до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань даних про територіальні органи Державної митної служби, що будуть утворені згідно з абзацом четвертим пункту 3 цієї постанови як відокремлені підрозділи юридичної особи публічного права, затвердженням положень про них, структури, штатних розписів, кошторисів та заповненням 30 відсотків вакансій.
Наказом Держмитслужби від 19.10.2020 №460 «Про утворення територіальних органів Державної митної служби України як відокремлених підрозділів» утворено Черкаську митницю як відокремлений підрозділ Державної митної служби України.
В Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань здійснено реєстрацію Черкаської митниці як відокремленого підрозділу Державної митної служби України: код ЄДРПОУ 44005652; місцезнаходження: 18007, м. Черкаси, вул. Дашковича Остафія 76.
Згідно з наказом Державної митної служби України від 30.06.2021 №472 «Про початок здійснення митницями як відокремленими підрозділами Державної митної служби України покладених на них функцій і повноважень з реалізації державної митної політики, державної політики у сфері боротьби з правопорушеннями під час застосування законодавства з питань митної справи» митницями як відокремленими підрозділами Державної митної служби України з 00 год. 00 хв. 01 липня 2021 року розпочато здійснення функцій і повноважень з реалізації державної митної політики, державної політики у сфері боротьби з правопорушеннями під час застосування законодавства з питань митної справи.
Супроводження судових справ, де стороною виступала Київська митниця Держмитслужби здійснює, в тому числі й Черкаська митниця як відокремлений підрозділ Державної митної служби України. Посадові особи юридичного управління Черкаської митниці, з метою самопредставництва митного органу, внесені до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.
Оскаржуване рішення про коригування митної вартості від 15.09.2020 №UA100000/2020/200043/2 прийнято Київською митницею Держмитслужби в межах здійснення митного контролю митним постом «Умань». Відповідно до штатного розпису Черкаської митниці на 2021 рік, митний пост «Умань» є структурним підрозділом Черкаської митниці.
Враховуючи викладене, зважаючи на те, що повернення надміру сплачених митних платежів за гарантією, в разі задоволення позовних вимог, буде здійснюватися саме Черкаською митницею, а також з огляду на відсутність у суду апеляційної інстанції повноважень на залучення співвідповідачів, колегія суддів дійшла висновку про наявність підстав для заміни відповідача у справі його правонаступником - Черкаською митницею (код ЄДРПОУ: 44005652).
Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши доводи апеляційної скарги, матеріали справи, оцінивши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга Черкаської митниці не підлягає задоволенню, з огляду на наступне.
Судом першої інстанції встановлено та матеріалами справи підтверджено, що 01.10.2016 між позивачем (покупець) та компанією LUTIAN MACHINERY CO., LTD (Китай) (продавець) укладено контракт №816, відповідно до якого продавець виробляє та продає, а покупець оплачує і отримує генератори і запасні частини до них в кількості, за ціною і на суму, згідно з проформою-інвойсом чи інвойсом, що є невід`ємною частиною контракту.
10.09.2020 з метою здійснення митного оформлення товару, ввезеного на виконання умов контракту від 01.10.2016 №816 позивач подав до відповідача митну декларацію №UA 100670/2020/105494, згідно з якою митну вартість товарів визначив за основним методом за ціною договору (контракту) на загальну суму 403 295,75 дол.США (графа 22 МД).
На підтвердження заявленої митної вартості до митної декларації №UA100670/2020/105494 декларантом додані наступні документи (графа 44 МД): контракт від 01.10.2016 №816, який укладений між ПП «Будпостач» та виробником товарів компанією LUTIAN MACHINERY CO., LTD (Китай); доповнення від 20.10.2016 №1 до контракту від 01.10.2016 №816; доповнення від 03.08.2018 №5 до контракт від 01.10.2016 №816; доповнення від 28.12.2019 №10 до контракт від 01.10.2016 №816; комерційну пропозицію компанії LUTIAN MACHINERY CO., LTD (Китай) для ПП «Будпостач» від 08.07.2020; прайс лист компанії LUTIAN MACHINERY CO., LTD від 08.07.2020; комерційний інвойс від 10.07.2020 №20LTJX5230; митну декларацію країни відправлення від 25.07.2020 №310120200518024621; сертифікат походження від 29.07.2020 №20С3326А2839/00024; коносамент від 29.07.2020 №203901758; договір транспортного експедирування від 24.02.2020 № UA00072711; рахунок-фактуру від 03.09.2020 №5609161574 за транспортні послуги; лист ПП «Будпостач» до Київської митниці Держмитслужби від 09.09.2020 щодо оплати та страхування; трекінг контейнерів із сайту суднохідної компанії, що здійснила морське перевезення від 10.09.2020; міжнародні товарно-транспортні накладні CMR від 09.09.2020 №№001, 021, 155, 213, 615, 660, 876; виписку з бухгалтерії ПП «Будпостач» - видаткову накладну від 08.05.2020; витяги з мережі Інтернет щодо продажу схожого товару на ринку Китаю.
10.09.2020 відповідач направив до декларанта електронне повідомлення №697446, у якому зобов`язав декларанта надати додаткові документи, передбачені частиною третьою статті 53 Митного кодексу України (далі - МК України), а саме: договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); виписку з бухгалтерської документації; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
10.09.2020 позивач направив відповідачу лист №1009/20-1, до якого додав переклад митної декларації Китаю, виписки з бухгалтерської документації, а також повідомив, що договір із третіми особами, пов`язаний з договором про поставку товарів, не укладався, платежі третім особам не здійснювались.
11.09.2020 позивач додатково направив відповідачу лист №1109/20-1, до якого додав рахунок на оплату транспортних витрат з підписами і печаткою, а також висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені в результаті дослідження товарів.
15.09.2020 позивач надав відповідачу довідку перевізника про транспортні витрати №09-47 та про те, що вантаж не страхувався.
15.09.2020 відповідач прийняв рішення про коригування митної вартості товарів №UA 100000/2020/200043/2, яким визначив митну вартість імпортованих товарів за ціною договору щодо подібних товарів, а саме товару №1 генератори бензинові рівні 3,0 долари США за 1 кг., а товару №3 двигуни бензинові на рівні 3,77 долари США. 
В якості підстав для коригування митної вартості товару (графа 33 рішення від 15.09.2020 №UA100000/2020/200043/2) відповідачем зазначені наступні обставини:
відповідно до умов договору купівлі-продажу зазначено, що товар постачається на умовах поставки FOB NINGBO. Згідно тлумачень Інкотермс, поставка вантажу на мовах FOB передбачає страхування такого вантажу. До митного оформлення надано лист від імпортера відповідно до якого зазначено про відсутність страхування безпосередньо імпортером. Однак, до митниці не надано інформації щодо наявності страхування чи відсутності такого страхування безпосередньо перевізником;
до митного оформлення не надано інформації щодо таких складових як, вартість тари та упаковки;
відповідно до наданих до митного оформлення прайс-листа, комерційної пропозиції, зазначено перелік товарів різних то торгівельних марок (форте, werk), однак до митного оформлення заявлено товари торгівельної марки «форте»;
до митного оформлення надано митну декларацію країни експорту, однак такий документ надано без перекладу в зв`язку з чим зазначену інформацію в ній не можливо ідентифікувати;
до митного оформлення надано рахунок щодо транспортних витрати понесених покупцем на доставку вантажу, однак такий документ не містить ні відтисків ні підписів уповноваженої особи, що його видала;
відрізняються відтиски підприємства продавця, що наявні на інвойсі та договорі купівлі-продажу;
наявні розбіжності в наданих до митного оформлення документах, щодо назви судна. В наданій до митного оформлення митній декларації країни експорту (з врахуванням перекладу) зазначено назву судна «MSC АMSTERDAM/FT030W», що протирічить відомостям коносаменту, трекінгу, і рахунку щодо транспортних витрат та відомостям заявленим до митного оформлення щодо назви транспортного засобу (судна).
Вказуючи на протиправність рішення  про коригування митної вартості товару від 15.09.2020 №UA100000/2020/200043/2, ПП «БУДПОСТАЧ» звернулось до суду із даним позовом. 
Задовольняючи позов, суд першої інстанції виходив з протиправності рішення про коригування митної вартості товару, як такого, що прийнято на підставі хибних висновків щодо непідтверження декларантом обґрунтованості визначення митної вартості товару за основним методом. Судом зазначено, що документи, подані позивачем разом із митною декларацією до митного оформлення, підтверджують, що визначена позивачем митна вартість товару за основним методом базується на об`єктивних, документально підтверджених даних і піддається обчисленню.
Апеляційна скарга Черкаської митниці мотивована неправильним застосуванням судом першої інстанції норм матеріального права. Апелянтом наголошено, що заявлена позивачем митна вартість імпортованого товару не базувалась на об`єктивних даних, що підтверджувались б документально та піддавались обчисленню. Додатково надані декларантом документи не усунули виявлених невідповідностей, що зумовило прийняття контролюючим органом рішення про визначення митної вартості за ціною договору щодо подібних товарів. 
Колегія суддів апеляційного суду, виходячи з меж апеляційного перегляду, встановлених статтею 308 КАС України, погоджується із позицією суду першої інстанції щодо наявності підстав для задоволення позову, з огляду на наступне. 
Відповідно до статті 49 МК України в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Згідно з частиною другою статті 57 МК України основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).
Відповідно до частини першої статті 53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.
Частиною другою статті 53 МК України встановлено, що документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.
Відповідно до частини 5 статті 57 МК України забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.
Аналіз наведених норм свідчить про те, що МК України передбачено вичерпний перелік документів, що подається декларантом митному органу для підтвердження заявленої митної вартості товарів та обраного методу її визначення.
Наведені положення також кореспондується з положеннями статті 318 Митного кодексу України, якою встановлено, що митний контроль має передбачати виконання митними органами мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи.
Згідно з частиною першою статті 54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.
Пунктом 1 частини четвертої статті 54 МК України встановлено, що митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Послідовність дій посадових осіб митного органу при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів під час здійснення їх митного контролю та митного оформлення визначено Методичними рекомендаціями щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю правильності визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України, затвердженими наказом Державної митної служби України від 11 вересня 2015 року № 689.
Згідно з приписами пункту 6 Розділу ІІ вказаних Методичних рекомендацій, при перевірці розрахунку, здійсненого декларантом або уповноваженою ним особою при визначенні митної вартості товарів за основним методом, та чисельного значення заявленої митної вартості, зокрема, аналізується: включення всіх складових митної вартості; включення всіх платежів, які відповідають вимогам, встановленим частинами п`ятою - восьмою статті 58 Кодексу, до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті; наявність помилок при перенесенні відомостей з документів, які підтверджують митну вартість товарів, до митної декларації та/або до декларації митної вартості; наявність арифметичних помилок в митній декларації, декларації митної вартості або документах, які підтверджують митну вартість товарів; наявність помилок при перерахунку сум в іноземній та/або національній валютах; наявність помилок при здійсненні нарахувань (наприклад, знижок); наявність помилок при перерахуванні одиниць виміру оцінюваного товару на одиниці виміру товару відповідно до Митного тарифу України.
При перевірці розрахунку та числового значення заявленої митної вартості товарів здійснюється перевірка наявності у підтверджуючих документах всіх відомостей в кількісному виразі, використаних при обчисленні митної вартості, а саме: ДМВ (якщо ДМВ подається); митній декларації графи 12, 20, 22, 31 (в частині зазначення характеристик товару, які впливають виключно на рівень його митної вартості), 42, 43, 44 (в частині наявності реквізитів документів, які підтверджують митну вартість товарів), 45, 46; документах, поданих для здійснення митного контролю та митного оформлення товарів, для декларування яких не застосовується митна декларація (в частині зазначення характеристик товару, які впливають виключно на рівень його митної вартості); рахунку-фактурі або іншому документі, який визначає вартість товару (пункт 7 Розділу ІІ Методичних рекомендацій).
Згідно з частиною третьою статті 53 МК України у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) додаткові документи.
Аналіз наведених норм дає підстави вважати, що митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребовування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше.
Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.
Відповідно до частини шостої статті 54 МК України митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 
1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості;
2)  неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари;
3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу;
4) надходження до органу доходів і зборів документально підтвердженої офіційної інформації органів доходів і зборів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.
Частиною першою статті 55 МК України встановлено, що рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.
Колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції щодо надання позивачем на підтвердження заявленої митної вартості товару за основним методом вичерпного пакету документів, що містив достатній обсяг даних для висновку про їх об`єктивність та  документальну підтвердженість, позаяк, митним органом не доведено того, що під час митного оформлення товару декларантом було заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів чи невірно визначено митну вартість товарів.
Суд апеляційної інстанції зазначає про необґрунтованість посилання відповідача на непідтвердження наданими документами такої складової митної вартості як витрати на страхування, оскільки поставка у межах спірних правовідносин здійснювалась на умовах FOB NINGBO, які згідно з Офіційними правилами тлумачення торговельних термінів Міжнародної торгової палати не передбачають зобов`язань продавця чи покупця із укладення договорів страхування. Крім того, до митної декларації декларант приєднав довідку перевізника про транспортні витрати від 15.09.2020 №09-47 з доставки товарів від порту NINGBO (Китай) до порту м. Чорноморська Одеської області, згідно з якою страхування вантажу не здійснювалось. 
Колегія суддів апеляційного суду також зазначає про необґрунтованість витребування у позивача додаткових документів з мотивів ненадання інформації щодо такої складової митної вартості як вартість тари та упаковки, оскільки умови поставки FOB покладають обов`язок по упаковці товару на продавця, а отже такі витрати входять до ціни контракту.
Доводи відповідача про те, що у наданих до митного оформлення прайс-листі та комерційній пропозиції зазначено перелік товарів двох різних торгівельних марок (форте, werk), у той час як до митного оформлення заявлено товари виключно торгівельної марки «форте», спростовуються матеріалами справи. Так, в комерційній пропозиції, інвойсі чітко ідентифікуються товари торгівельних марок форте, werk в межах спірної поставки. Крім того, колегія суддів погоджується із доводами позивача, що прайс лист та комерційна пропозиція надаються продавцем покупцю не на одну поставку, тому можливе відвантаження товарів як обох торгівельних марок, так і однієї, в залежності від асортименту товарів у певній поставці.
Суд апеляційної інстанції також зауважує, що відповідно до частини другої статті 53 МК України прайс-лист не входить до переліку обов`язкових документів, які підтверджують митну вартість товарів, а отже надання прайс листа здійснюється на розсуд декларанта. Натомість, навіть у випадку відсутності прайс листа, дана обставина не може бути підставою для витребування додаткових документів.
Судом першої інстанції обґрунтовано відхилено посилання відповідача на те, що до митного оформлення надано митну декларацію країни експорту, однак такий документ надано без перекладу, адже митна декларація країни відправлення в розумінні частини другої статті 53 МК України не є основним документом, що підтверджує заявлену митну вартість.
Крім того, як вірно встановлено судом першої інстанції, 10.09.2020 позивач направив відповідачу лист №1009/20-1, до якого додав переклад митної декларації Китаю. 
Колегія суддів апеляційного суду також зазначає про необґрунтованість посилання відповідача на той факт, що до митного оформлення надано рахунок щодо транспортних витрат понесених покупцем на доставку вантажу, однак такий документ не містить ні відтисків, ні підписів уповноваженої особи, що його видала.
Так, судом першої інстанції встановлено та матеріалами справи підтверджено, що декларант до митного органу надав, окрім вказаного рахунку фактури щодо транспортних витрат, також підписану та завірену печаткою перевізника довідку про транспортні витрати від 15.09.2020 №09-47 по доставці товарів від порту NINGBО в Китаї до порту м.Чорноморська Одеської області на суму 266 374,90 грн., що співпадає з відомостями у рахунку щодо транспортних витрат.
Крім того, до моменту прийняття спірного рішення позивач листом від 11.09.2020 №1109/20-1 направив відповідачу рахунок на оплату транспортних витрат з підписами і печаткою.
Зазначені обставини відповідачем при прийнятті рішення не враховано, що призвело помилкового висновку про відсутність документу, який підтверджує транспортні витрати.
Доводи відповідача стосовно того, що відтиски підприємства продавця, які наявні на інвойсі та договорі купівлі-продажу відрізняються візуально, судом першої інстанції також відхилено обґрунтовано, адже дана обставина знаходиться поза впливом позивача на продавця, який будучи резидентом КНР та керуючись внутрішніми правилами документообігу вільний на власний розсуд використовувати власні печатки, що жодним чином не може свідчити про вплив на числові значення складових митної вартості.
Жодним міжнародним договором України і Китайської Народної Республіку проставлення печаток резидентом КНР на контрактах та супровідних документах не врегульовано. Відповідач не надано суду обґрунтованих пояснень, яким чином кругла форма печатку на контрактів і прямокутна форма печатку постачальника впливають на числові значення митної вартості. Натомість позивачем надано лист продавця товарів компанії LUTIAN MACHINERY CO., LT (Китай), відповідно до якого продавець зазначив, що у компанії є кілька печаток, що мають однакову юридичну силу; одна використовується для договорів, інші  - для інших документів.
Колегія суддів апеляційного суду також зазначає про необґрунтованість посилання відповідача як на підставу для витребування додаткових документів на той факт, що в наданій до митного оформлення митній декларації країни експорту (з врахуванням перекладу) назву судна зазначено як «MSC АMSTERDAM/FT030W», що протирічить відомостям коносаменту, трекінгу, і рахунку щодо транспортних витрат та відомостям заявленим до митного оформлення щодо назви транспортного засобу (судна) Maersk Bintan/036N. Митним органом зауважено, що зазначене може свідчити про збільшення транспортних витрат, як то перевалка товару з одного судна на інше. Суд апеляційної інстанції погоджується із висновком суду першої інстанції, що в не залежності від специфіки перевезення вантажу морським транспортом та кількості суден, за допомогою яких перевізник організував доставку товару до України,  довідкою від 15.09.2020 №09-47, складеною «Маерск Україна ЛТД» підтверджується морський фрахт на загальну суму 203596,19 грн і паливний збір на суму 62 778,71 грн. 
Враховуючи викладене, зважаючи на встановлені обставини справи, колегія суддів апеляційного суду погоджується із позицією суду першої інстанції, що ненадання відповідачем належної оцінки поданим позивачем документам та невстановлення митним органом у межах спірних правовідносин конкретних обставин та фактів, які перешкоджають митному оформленню товарів за ціною договору.
Згідно з частиною сьомою статті 57 МК України у разі якщо під час проведення митного контролю митний орган не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично.
У справі, що розглядається, митним органом не доведено того, що під час митного оформлення товару декларантом було заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів чи невірно визначено митну вартість товарів.
За вказаних обставин, колегія суддів погоджується із позицією суду першої інстанції щодо недоведеності з боку відповідача наявності у нього підстав для коригування митної вартості товару, заявленої декларантом за митною декларацією №UA100670/2020/105494, у зв`язку з чим погоджується із висновком суду першої інстанції щодо протиправності рішення про коригування митної вартості товарів від 15.09.2020 №UA100000/2020/200043/2. 
Доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують. 
Обставини справи судом першої інстанції встановлено правильно. Порушень норм матеріального чи процесуального права судом першої інстанції не допущено. 
За змістом частини першої статті 316 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Керуючись статтями 241, 242, 311, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів
ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу Черкаської митниці залишити без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 11 серпня 2022 року у справі №640/3567/21  - без змін. 
Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає, за виключенням випадків передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Cуддя-доповідач                                                                      С.Б. Шелест
Судді                                                                                          О.Є. Пилипенко
                                                                                                    А.Г. Степанюк