ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 вересня 2022 року 
м. Київ

справа № 640/2194/20
адміністративне провадження № К/9901/45063/21

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:                                               судді-доповідача - Калашнікової О.В.,
суддів: Губської О.А., Жука А.В., 

розглянувши у письмовому провадженні як суд касаційної інстанції справу за позовом  ОСОБА_1 до Комісії з питань вищого корпусу державної служби, Кабінету Міністрів України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - Національне агентство України з питань державної служби, про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії, провадження у якій відкрито за касаційною скаргою  ОСОБА_1 на рішення Окружного адміністративного суду від 14 липня 2021 року (головуючий суддя - Мамедова Ю.Т., судді: Донець В.А., Костенко Д.А.), постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 03 листопада 2021 року (головуючий суддя - Губська Л.В., судді: Епель О.В., Карпушова О.В.) 

І. СУТЬ СПОРУ
1.          У січні 2020 року ОСОБА_1 (далі - позивачка, ОСОБА_1 ) звернулась до суду із позовом до Комісії з питань вищого корпусу держаної служби (далі - Комісія), Кабінету Міністрів України (далі - КМ України), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - Національне агентство України з питань державної служби (далі - третя особа, Агентство), в якому просила:

- визнати протиправними дії Комісії в частині визнання її такою, що не пройшла конкурсний відбір та не була включена до загального рейтингу;

- скасувати пункти 7, 8, 9 протоколу засідання Комісії №8 від 21 листопада 2019 року в частині визначення результатів співбесіди, складення рейтингу кандидатів та визначення кандидатур на зайняття посади Голови Державного агентства України з питань кіно;

- зобов`язати Комісію повторно провести співбесіду з кандидаткою на посаду Голови Державного агентства України з питань кіно ОСОБА_1 та повторно визначити загальний рейтинг кандидатів у конкурсі на вказану посаду, проведеного в межах конкурсу, оголошеного 29 вересня 2019 року відповідно до розпорядження Кабінету Міністрів України №893-р.;

- стягнути солідарно з КМ України та Комісії на користь позивачки відшкодування моральної шкоди в розмірі 100 000, 00 грн.
2.          Позовні вимоги обґрунтовані тим, що дії Комісії щодо визнання ОСОБА_1 такою, що не пройшла конкурсний відбір та не включається до загального рейтингу, вчинені з порушеннями принципу верховенства права та пункту 3 Порядку проведення конкурсу на зайняття посад державної служби, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25 березня 2016 року №246, чим порушено законні права та інтереси позивачки, а також завдано їй моральної шкоди.

II.ОБСТАВИНИ СПРАВИ
3.          29 вересня 2019 року  Кабінетом Міністрів України прийнято розпорядження «Про оголошення конкурсу на зайняття посади Голови Державного агентства з питань кіно» №893-р, згідно з яким, відповідно до частини другої статті 23 Закону України від 10 грудня 2015 року                    № 889-VIII «Про державну службу» з 04 жовтня 2019 року оголошено конкурс на зайняття посади Голови Державного агентства з питань кіно з визначенням умов проведення конкурсу згідно з додатком.
4.          З протоколу засідання Комісії №7 від 12 та 15 листопада 2019 року вбачається наступне:
- затверджено список кандидатів на зайняття посади Голови Державного агентства з питань кіно, яких допущено до розв`язання письмового ситуаційного завдання, в тому числі ОСОБА_1 ;
- за результатами розв`язання ситуаційного завдання (письмово) кандидатом на зайняття посади Голови Державного агентства з питань кіно позивачкою набрано наступні середні бали: професійні знання - 1,25; прийняття ефективних рішень - 1,25; робота з інформацією - 1,0;
- затверджено список кандидатів, яких допущено до співбесіди, до якого включено ОСОБА_1 ;
- вирішено перенести дату проведення співбесід з кандидатами на зайняття посади Голови Державного агентства з питань кіно на 21 листопада 2019 року.
5.          Відповідно до підпунктів 7 - 9 протоколу засідання Комісії №8 від 21 листопада 2019 року:
- за результатами співбесіди ОСОБА_1 набрала наступні бали: управління змінами - 1,00, лідерство - 1,00, комунікація та взаємодія - 1,00, досягнення результатів - 0,75, управління ефективністю та розвиток людських ресурсів - 0,50, стресостійкість - 0,75 (кандидати, які під час проведення співбесіди отримали середній бал 0,5 або нижче за однією з вимог, вважаються такими, що не пройшли конкурсний відбір та не включаються до загального рейтингу);
- вирішено жодного з кандидатів на зайняття посади Голови Державного агентства з питань кіно не включати до загального рейтингу кандидатів;
- вирішено внести суб`єктові призначення інформацію про відсутність кандидатур для визначення переможця конкурсу на зайняття посади Голови Державного агентства з питань кіно.
6.          Вважаючи протиправними дії Комісії щодо визнання ОСОБА_1 такою, що не пройшла конкурсний відбір, а також щодо невключення її до загального рейтингу кандидатів на зайняття посади Голови Державного агентства з питань кіно, позивачка звернулась до суду. 

III.ОЦІНКА СУДІВ ПЕРШОЇ ТА АПЕЛЯЦІЙНОЇ ІНСТАНЦІЙ
7.          Рішенням Окружного адміністративного суду м. Києва від 14 липня 2021 року, залишеного без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 03 листопада 2021 року, в задоволенні позовних вимог відмовлено в повному обсязі.
8.          Приймаючи оскаржувані рішення, суди першої та апеляційної інстанцій дійшли висновку про відсутність порушених прав, свободи чи законних інтересів ОСОБА_1 , оскільки під час проходження позивачкою усіх етапів конкурсу та співбесіди, Комісія діяла в межах чинного законодавства, керуючись при цьому своїми дискреційними повноваженнями в межах закону та на власний розсуд. 

IV. ДОВОДИ КАСАЦІЙНОЇ СКАРГИ ТА ВІДЗИВУ (ЗАПЕРЕЧЕНЬ)
9.          Не погодившись із рішеннями судів першої та апеляційної інстанцій, позивачка через свого адвоката звернулась із касаційною скаргою до Верховного Суду, в якій просила скасувати оскаржувані судові рішення, прийнявши нове про часткове задоволення позовних вимог, а саме: 

-визнати протиправними дії Комісії в частині визнання позивачку такою, що не пройшла конкурсний відбір та не включається до загального рейтингу;

-скасувати рішення Комісії, оформлені пунктами 7, 8, 9 протоколу засідання від 21 листопада 2019 року №8 в частині визначення результатів співбесіди, складання рейтингу кандидатів та визначення кандидатур на зайняття посади Голови Державного агентства України з питань кіно;

-зобов`язати Комісію повторно провести співбесіду з позивачкою як кандидаткою на посаду Голови Державного агентства України з питань кіно та повторно визначити загальний рейтинг кандидатів у конкурсі на посаду Голови Державного агентства України з питань кіно, проведеного в межах конкурсу, оголошеного 29 вересня 2019 року відповідно до розпорядження Кабінету Міністрів України №893-р.
10.          Також у касаційній скарзі представник позивачки просив у частині позовної вимоги про стягнення солідарно із КМ України та Комісії на користь ОСОБА_1 відшкодування моральної шкоди у розмірі 100  000 (сто тисяч гривень) грн 00 коп. - справу направити на новий розгляд до Окружного адміністративного суду міста Києва.
11.          Ухвалою Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 20 грудня 2021 року відкрито касаційне провадження у цій справі на підставі пунктів 1, 3, 4 частини четвертої статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України (суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку; відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах; судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами другою і третьою статті 353 цього Кодексу).
12.          У касаційній скарзі вказано, що суди попередніх інстанцій застосували положення статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) щодо критеріїв оцінки дій та рішень суб`єкта владних повноважень без урахування висновків Верховного Суду викладених у постановах Великої Палати Верховного Суду від 02 липня 2019 року у справі №910/23000/17, від 01 травня 2021 року у справі №9901/114/21, а також постановах Верховного Суду від 29 жовтня 2020 року у справі №9901/143/19, від 24 вересня 2020 року у справі №815/3065/16, від 15 липня 2020 року у справі №803/1314/16.
13.          Скаржник зазначив про відсутність висновку Верховного Суду щодо питання застосування пунктів 3 та 52 Порядку проведення конкурсу на зайняття посад державної служби, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25 березня 2016 року № 246 та пункту 4 Положення про Комісію з питань вищого корпусу державної служби, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25 березня 2016 року №243 у подібних правовідносинах.
14.          Також у касаційній скарзі наголошено про неповне дослідження зібраних у справі доказів, а саме: не здійснено дослідження співбесіди Комісії з позивачкою у порядку, встановленому КАС України для дослідження електронних доказів; відмовлено у задоволенні клопотання позивачки про витребування у Комісії пояснення із зазначенням недоліків за кожною вимогою до компетентності із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові кожного члена Комісії; відмовлено у виклику і допиті як свідків членів Комісії, які безпосередньо оцінювали позивачку.
15.          Комісією, КМ України та Агентством подано відзиви на касаційну скаргу, в яких відповідачі та третя особа просили оскаржувані судові рішення залишити без змін, а скаргу - без задоволення. 
16.          У відзиві Комісією зазначено про дотримання відповідачем принципу професіоналізму та обґрунтованості рішень під час оцінювання співбесіди з позивачкою.
17.          КМ України у відзиві вказав, що Комісія під час проведення співбесіди на власний розсуд вирішує питання надання оцінки кандидату, у тому числі із врахуванням компетентних вимог, які висувалися до кандидатів, та не зобов`язана керуватись лише наявністю чи відсутністю великої підтримки і довіри суспільства та кінематографічної спільноти у кандидатів.
18.          Агентство у своєму відзиві наголосило, що жоден інший суб`єкт чи орган, зокрема, й суд, не може здійснювати втручання у здійснення суб`єктом владних повноважень своєї компетенції, зокрема, компетенції Комісії щодо оцінювання кандидатів на посаду судді в межах конкурсу на зайняття вакантних посад суддів.

V. ДЖЕРЕЛА ПРАВА
19.          Статтею 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
20.          Принципи, правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях визначає Закон України від 10 грудня 2015 року № 889-VIII «Про державну службу» (далі - Закон № 889-VIII; в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).
21.          Згідно зі статтею 12 Закону № 889-VIII система управління державною службою включає:
1) Кабінет Міністрів України;
2) центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері державної служби;
3) Комісію з питань вищого корпусу державної служби та відповідні конкурсні комісії;
4) керівників державної служби;
5) служби управління персоналом.
22.          Відповідно до частини першої статті 14 Закону №889-VIII Комісія з питань вищого корпусу державної служби (далі - Комісія) є постійно діючим колегіальним органом.
23.          Пунктами 1, 2 частини першої статті 15 Закону №889-VIII визначено, що Комісія: погоджує розроблені центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері державної служби, типові вимоги до професійної компетентності державних службовців, які займають посади державної служби категорії «А»; проводить конкурс на зайняття посад державної служби категорії «А» та вносить суб`єкту призначення пропозиції щодо кандидатур на такі посади загальною кількістю не більше п`яти осіб.
24.          Частиною третьою статті 16 Закону № 889-VIII зазначено, що засідання Комісії є правомочним, якщо в ньому бере участь не менше половини від загального складу Комісії.
25.          Відповідно до частини першої статті 22 Закону №889-VIII з метою добору осіб, здатних професійно виконувати посадові обов`язки, проводиться конкурс на зайняття посади державної служби (далі - конкурс) відповідно до Порядку проведення конкурсу на зайняття посад державної служби (далі - Порядок проведення конкурсу), що затверджується Кабінетом Міністрів України. 
26.          Порядок провадження діяльності Комісії з питань вищого корпусу державної служби визначає Положення про Комісію з питань вищого корпусу державної служби, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25 березня 2016 року №243 (далі - Положення №243).
27.          Відповідно до пункту 4 Положення №243 основними принципами діяльності Комісії є: законність; професіоналізм; чесність; неупередженість; прозорість; рівність; ефективність колегіальність та обґрунтованість прийняття рішень.
28.          Згідно з пунктами 12, 18 - 20 Порядку №243 організаційною формою діяльності Комісії є засідання. Засідання Комісії вважається правомочним, якщо в ньому бере участь не менше двох третин від загального складу Комісії.

Рішення Комісії приймається відкритим голосуванням більшістю голосів присутніх на засіданні членів Комісії.

Рішення Комісії оформляється протоколом, який підписується присутніми на засіданні членами Комісії не пізніше ніж протягом трьох календарних днів після проведення засідання і зберігається у Нацдержслужбі протягом п`яти років.

Протокол засідання оформлюється протягом двох календарних днів з дати проведення засідання Комісії з урахуванням строку, наведеного у пункті 19 цього Положення, і доводиться до відома членів Комісії у письмовій формі та з використанням засобів електронного зв`язку.
29.          Процедуру проведення конкурсу на зайняття вакантної посади державної служби (далі - конкурс), метою якого є добір осіб, здатних професійно виконувати посадові обов`язки, визначає Порядок проведення конкурсу на зайняття посад державної служби, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 25 березня 2016 року № 246 (далі - Порядок №246).
30.          Відповідно до пункту 3 Порядку №246 конкурс проводиться з дотриманням принципів: забезпечення рівного доступу; політичної неупередженості; законності; довіри суспільства; недискримінації; прозорості; доброчесності; надійності та відповідності методів тестування; узгодженості застосування методів тестування; ефективного і справедливого процесу відбору.
31.          Згідно із пунктом 6 Порядку №246 конкурс проводиться такими етапами:
1) прийняття рішення про оголошення конкурсу;
2) оприлюднення оголошення про проведення конкурсу;
3) прийняття та розгляд інформації від осіб, які бажають взяти участь у конкурсі;
4) проведення тестування та визначення його результатів;
5) розв`язання ситуаційних завдань та визначення їх результатів (у разі визначення Комісією або  конкурсною комісією необхідності розв`язання ситуаційних завдань);
6) проведення співбесіди та визначення її результатів;
7) складення загального рейтингу кандидатів;
8) визначення суб`єктом призначення або керівником державної служби переможця (переможців) конкурсу;
9) оприлюднення результатів конкурсу.
32.          Згідно з пунктами 50 - 53 Порядку №246 співбесіда проводиться з метою оцінки відповідності професійної компетентності кандидата встановленим вимогам, які не були оцінені на попередніх етапах конкурсу.
Співбесіду проводить Комісія або конкурсна комісія, а також особи, які залучені до її роботи.
Під час оцінювання професійної компетентності кандидатів за кожною окремою вимогою на співбесіді виставляються такі бали:
2 бали - кандидатам, професійна компетентність яких відповідає вимозі та які виявили глибокі знання, уміння, компетенції, необхідні для ефективного виконання посадових обов`язків;
1 бал - кандидатам, професійна компетентність яких відповідає вимозі в обсязі, мінімально достатньому для виконання посадових обов`язків;
0 балів - кандидатам, професійна компетентність яких не відповідає вимозі.

Оцінювання професійної компетентності кандидатів за кожною окремою вимогою під час проведення співбесіди здійснюється кожним членом Комісії або конкурсної комісії індивідуально після обговорення відповідності професійної компетентності кандидата за кожною окремою вимогою на засіданні Комісії або конкурсної комісії за участю залучених до її роботи осіб шляхом виставлення балів, які вносяться до відомості про результати співбесіди за формою згідно з додатком 7.

Після оцінювання члени Комісії або конкурсної комісії надають відомості про результати співбесіди адміністратору, який заповнює зведену відомість середніх балів.

Остаточною оцінкою у балах за кожною вимогою під час проведення співбесіди є середнє арифметичне значення індивідуальних балів, виставлених членами Комісії або конкурсної комісії.
Кандидати, які під час проведення співбесіди отримали середній бал 0,5 або нижче за однією з вимог, а також кандидати, які не з`явилися для проведення співбесіди, вважаються такими, що не пройшли конкурсний відбір та не можуть бути включеними до загального рейтингу.

Результати проведення співбесіди відображаються у протоколі засідання Комісії або конкурсної комісії та повідомляються кандидатам.

Про результати проведення співбесіди спеціальний структурний підрозділ НАДС або служба управління персоналом державного органу, в якому проводиться конкурс, повідомляє кандидатам в порядку, передбаченому абзацом восьмим пункту 17 цього Порядку.

VI. ОЦІНКА ВЕРХОВНОГО СУДУ
33.          Частинами першою - третьою статті 341 КАС України передбачено, що суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права.

Суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази.

Суд не обмежений доводами та вимогами касаційної скарги, якщо під час розгляду справи буде виявлено порушення норм процесуального права, передбачені пунктами 1,4-7 частини третьої статті 353, абзацом другим частини першої статті 354 цього Кодексу, а також у разі необхідності врахування висновку щодо застосування норм права, викладеного у постанові Верховного Суду після подання касаційної скарги.
34.          Враховуючи вимоги та обґрунтування касаційної скарги, перегляд оскаржуваних судових рішень буде здійснюватися Верховним Судом в межах касаційної скарги.
35.          Предметом спору у цій справі є дії Комісії з питань вищого корпусу державної служби, які полягають у визнанні особи такою, що не пройшла конкурсний відбір та не була включена до загального рейтингу на посаду Голови Державного агентства України з питань кіно.
36.          Суди першої та апеляційної інстанцій дійшли висновку про правомірність дій Комісії та про відсутність порушених прав позивачки, враховуючи дискреційні повноваження цього органу. Верховний Суд погоджується із цим висновком з огляду на наступне.
37.          Однією із підстав для відкриття касаційного провадження у цій справі стала відсутність правового висновку Верховного Суду щодо застосування пунктів 3, 52 Порядку № 246 та пункту 4 Положення №243. 
38.          У свою чергу, пунктом 3 Порядку № 246 визначені принципи проведення конкурсу на спірну посаду, пунктом 4 Положення №243 встановлені принципи діяльності Комісії, а пунктом 52 Порядку №246 регламентовано процедуру оцінювання професійної компетентності кандидата під час співбесіди.
39.          Колегія суддів Верховного Суду зазначає, що конкурс на посаду в державній службі - це, перш за все, оцінка професійного та освітньо-кваліфікаційного рівня кандидата через змагання для заміщення відповідної вакантної посади. Вказана оцінка здійснюється визначеним законодавством органом на підставі відповідних принципів.
40.          Приписами Положення №243 та Порядку №246 встановлено, що саме Комісія має повноваження на здійснення оцінювання професійної компетентності кандидата під час проведення конкурсного відбору на посаду Голови Державного агентства України з питань кіно. Персональний склад Комісії приймається Кабінетом Міністрів України за пропозицією Нацдержслужби. Тобто, уряд формує відповідний орган, що буде здійснювати перевірку кандидата на дотримання кваліфікаційних вимог, вимог до його компетентності та вимоги до професійних знань. 
41.          На етапі співбесіди кожний член Комісії індивідуально після обговорення відповідності професійної компетентності кандидата за кожною окремою вимогою виставляє відповідні бали. Верховний Суд наголошує, що пунктом 52 Порядку №246 визначений лише перелік балів, які можуть бути виставлені кандидату, а сам процес виставляння балів є дискреційним повноваженням члена Комісії.
42.          Верховний Суд звертає увагу, що під дискреційними повноваженнями слід розуміти повноваження, які адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин. Дискреційне повноваження може полягати у виборі діяти, чи не діяти, а якщо діяти, то у виборі варіанту рішення чи дії серед варіантів, що прямо або опосередковано закріплені у законі. Важливою ознакою такого вибору є те, що він здійснюється без необхідності узгодження варіанту вибору із будь-ким.
43.          Поняття дискреційні повноваження викладено в Методології проведення антикорупційної експертизи, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 24 квітня 2017 року N 1395/5. Відповідно до даного акту дискреційні повноваження - це сукупність прав та обов`язків органів державної влади та місцевого самоврядування, осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, що надають можливість на власний розсуд визначити повністю або частково вид і зміст управлінського рішення, яке приймається, або можливість вибору на власний розсуд одного з декількох варіантів управлінських рішень, передбачених нормативно-правовим актом, проектом нормативно-правового акта.
44.          Відповідно до положень Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи № R(80)2 стосовно здійснення адміністративними органами влади дискреційних повноважень, прийнятої Комітетом Міністрів 11 березня 1980 року, під дискреційними повноваженнями слід розуміти повноваження, які адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин.
45.          Судами попередніх інстанцій встановлено, що ОСОБА_1 єдина успішно пройшла перші два етапи конкурсу та була допущена до третього етапу - співбесіди. Згідно із витягом зі зведеної відомості середніх балів під час співбесіди оцінювалися - управління змінами, лідерство, комунікація та взаємодія, досягнення результатів, управління ефективністю та розвиток людських ресурсів, стресостійкість. За критерієм управління ефективністю та розвиток людських ресурсів два члени Комісії поставили ОСОБА_1 по 1 балу, а інші два члени - по 0 балів, а тому середній бал позивача за даним критерієм становив 0,5 балу., що, відповідно до пункту 53 Порядку №246, є підставою для вибуття із конкурсу.
46.          Враховуючи, що позивачка була єдиним кандидатом, допущеним до співбесіди, за її результатами Комісією було прийнято рішення про не включення до загального рейтингу кандидатів жодного з кандидатів на зайняття посади Голови Державного агентства з питань кіно.
47.          Щодо порушення Комісією принципів діяльності та проведення конкурсу, Верховний Суд зазначає наступне.
48.          З системного аналізу статті 5 КАС України вбачається, що судовому захисту підлягає лише порушене право особи. До адміністративного суду вправі звернутися кожна особа, яка вважає, що її право чи охоронюваний законом інтерес порушено чи оспорюється.
49.          Під час розгляду справи адміністративної юрисдикції, позивач повинен зазначити, які саме його права або законні інтереси порушено рішенням та діями суб`єкта владних повноважень.
50.          У рішенні від 01 грудня 2004 року №18-рп/2004 Конституційний суд України розтлумачив, що поняття «охоронюваний законом інтерес» треба розуміти як прагнення до користування конкретним матеріальним та/або нематеріальним благом, як зумовлений загальним змістом об`єктивного і прямо не опосередкований у суб`єктивному праві простий легітимний дозвіл, що є самостійним об`єктом судового захисту та інших засобів правової охорони з метою задоволення індивідуальних і колективних потреб, які не суперечать Конституції і законам України, суспільним інтересам, справедливості, добросовісності, розумності та іншим загально-правовим засадам.
51.          Одночасно, особа на власний розсуд визначає чи порушені її права, свободи чи інтереси рішеннями, дією або бездіяльністю суб`єкта владних повноважень. Водночас, задоволення відповідних вимог особи можливе лише в разі об`єктивної наявності порушення, тобто встановлення, що рішення, дія або бездіяльність протиправно породжують, змінюють або припиняють права та обов`язки саме цієї особи у сфері публічно-правових відносин.
52.          Враховуючи вищенаведене, Верховний Суд наголошує, що посилання у позові про порушення принципів діяльності Комісії та принципи проведення конкурсу на спірну посаду, не є підставою для визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними. Зазначені порушення повинні тягнути за собою певні наслідки, що вплинули на результат конкурсу. Проте, таких порушень судами попередніх інстанцій встановлено не було, оскільки фактично позивачка не погоджується із балами, які були виставлені їй за критерієм управління ефективністю та розвиток людських ресурсів.
53.          Таким чином, з урахуванням норм Закону № 889-VIII та вимог Положення №243, Порядку №246, суди попередніх інстанцій дійшли правильного висновку щодо правомірності дій Комісії.
54.          Є необґрунтованими доводи скаржниці про не здійснення судами попередніх інстанцій дослідження усіх доказів у справі. Враховуючи вимоги частини першої статті 72 КАС України, саме суд визначає належність та допустимість доказів та, відповідно до частини четвертої статті 73 КАС України суд самостійно обирає докази, які стосуються предмету доказування. 
55.          Також є необґрунтованими доводи скаржниці про не врахування судом апеляційної інстації правових висновків щодо застосування до спірних правовідносин положення статті 2 КАС України щодо критеріїв оцінки дій та рішень суб`єкта владних повноважень, викладені в постановах Великої Палати Верховного Суду від 02 липня 2019 року у справі №910/23000/17, від 01 травня 2021 року у справі №9901/114/21, а також у постановах Верховного Суду від 29 жовтня 2020 року у справі №9901/143/19, від 24 вересня 2020 року у справі №815/3065/16, від 15 липня 2020 року у справі №803/1314/16. Вказані правовідносини не є подібними до спірних та у цих рішення правові висновки щодо застосування положення статті 2 КАС України викладені не були.
56.          Відповідно до статті 350 КАС України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо рішення, переглянуте в передбачених статтею 341 цього Кодексу межах, ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Не може бути скасовано правильне по суті і законне судове рішення з мотивів порушення судом норм процесуального права, якщо це не призвело і не могло призвести до неправильного вирішення справи.
57.          З огляду на викладене, висновок судів першої та апеляційної інстанцій є правильним, обґрунтованим, відповідає нормам процесуального права, підстави для скасування чи зміни оскаржуваних судових рішень відсутні.

VII СУДОВІ ВИТРАТИ
З огляду на результат касаційного розгляду, судові витрати розподілу не підлягають.

Керуючись статтями 341, 345, 349, 350, 356, 359 Кодексу адміністративного судочинства України, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, рішення Окружного адміністративного суду від 14 липня 2021 року, постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 03 листопада 2021 року у справі №640/2194/20 - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Судді                                                                                          О.В. Калашнікова

                                                                                          О.А. Губська

                                                                                          А.В. Жук