ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/7449/22 Справа № 203/731/21 	  	Головуючий у першій інстанції:  Католікян М. О. Суддя-доповідач:  Красвітна  Т. П.	

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 грудня 2022 року колегія суддів Судової палати з розгляду цивільних справ Дніпровського апеляційного суду у складі:
головуючого -                        Красвітної Т.П., 
суддів:                                Єлізаренко І.А., Свистунової О.В., 
за участю секретаря                 Сахарова Д.О., 
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпро цивільну справу по апеляційній скарзі представника ОСОБА_1  - ОСОБА_2  на ухвалу Кіровського районного суду м.Дніпропетровська від 12 серпня 2022 року по справі за позовом ОСОБА_1 , в інтересах малолітньої ОСОБА_3 , до ОСОБА_4 , третя особа - адміністрація Новокодацького району Дніпровської міської ради, про визначення місця проживання дитини за зустрічним позовом  ОСОБА_4 до  ОСОБА_1 , третя особа - Центральна адміністрація Дніпровської міської ради, про визначення місця проживання дитини,- 

ВСТАНОВИЛА:

Ухвалою Кіровського районного суду м.Дніпропетровська від 12 серпня 2022 року, яка постановлена у відповідності до положень ст.ст. 116, 118 ЦПК України, зобов`язано Державну прикордонну службу України у строк до 20 вересня 2022 року надати Кіровському районному суду міста Дніпропетровська інформацію з приводу виїзду ОСОБА_1 , ОСОБА_3 за кордон у період від 24 лютого 2022 року по 12 серпня 2022 року (із зазначенням напрямку та дати). Відповідно до змісту ухвали, місцевим судом розглянуто заяву про забезпечення доказів.
В апеляційній скарзі представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 , посилаючись на порушення норм процесуального права, ставить питання про скасування оскаржуваної ухвали та ухвалення нового судового рішення про відмову в задоволенні клопотання "про витребування інформації".
Колегія суддів звертає увагу, що про час та місце слухання даної справи апеляційним судом учасники справи повідомлені належним чином у відповідності до вимог ст. 128-130 ЦПК України. Від представника  ОСОБА_1  - ОСОБА_2  надійшла заява від 13.12.2022 року про проведення судового засідання без участі апелянта та її представника. 
Розглянувши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає за необхідне апеляційну скаргу задовольнити частково, оскаржувану ухвалу скасувати і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції, виходячи з наступного. 
Встановлено, що у лютому 2021 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до  ОСОБА_4 , в якому просила визначити місце проживання малолітньої дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з матір`ю ОСОБА_1 ; стягнути з відповідача на користь позивача судові витрати (а.с. 1-3).
Ухвалою Кіровського районного суду м.Дніпропетровська від 31 березня 2021 року відкрито провадження у справі та призначено її до розгляду (а.с. 20).
У квітні 2021 року ОСОБА_4 звернувся із зустрічним позовом до ОСОБА_1 , в якому просив визначити місце проживання малолітньої дочки, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з ним, ОСОБА_4 за адресою: у квартирі АДРЕСА_1 (а.с. 21-24).
12 серпня 2022 року ОСОБА_4 звернувся до місцевого суду з клопотанням про витребування інформації у Державної прикордонної служби України: чи виїздила ОСОБА_1 (з малолітньою ОСОБА_3 ) за кордон у період від 24.02.2022 по 12.08.2022 ? (а.с. 39).
Підстави витребування доказів, вимоги до форми і змісту клопотання учасника справи про витребування доказів, а також порядок розгляду судом цього клопотання визначено статтею 84 ЦПК України.
У відповідності до положень частини 1 статті 84 ЦПК України учасники справи у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.
Відповідно до частин 1, 2 статті 116 ЦПК суд за заявою учасника справи або особи, яка може набути статусу позивача, має забезпечити докази, якщо є підстави припускати, що засіб доказування може бути втрачений або збирання або подання відповідних доказів стане згодом неможливим чи утрудненим. Способами забезпечення судом доказів є допит свідків, призначення експертизи, витребування та (або) огляд доказів, у тому числі за їх місцезнаходженням, заборона вчиняти певні дії щодо доказів та зобов`язання вчинити певні дії щодо доказів. У необхідних випадках судом можуть бути застосовані інші способи забезпечення доказів, визначені судом.
Таким чином, забезпечення доказів надає додаткову гарантію не лише збереження доказів, а й їх дослідження судом.
Згідно ч. 1 ст. 117 ЦПК України у заяві про забезпечення доказів зазначається, зокрема, докази, забезпечення яких є необхідним, а також обставини, для доказування яких вони необхідні; обґрунтування необхідності забезпечення доказів; спосіб забезпечення доказів.
Підставою для забезпечення доказів є побоювання учасника справи або особи, яка може набути статусу позивача, що вони будуть втрачені або подача потрібних доказів стане згодом неможливим або утрудненим.
Разом з тим, заяву про забезпечення доказів, подану в порядку статей 116-117 ЦПК України, слід відрізняти від клопотання про витребування доказів, яке може бути подане учасником справи у відповідності до ст. 84 ЦПК України, оскільки вони є різними за своєю правовою природою. 
Так, відповідно до Великого тлумачного словнику української мови «забезпечувати» - це створювати надійні умови для здійснення чого-небудь, захищати, охороняти кого-, що-небудь від небезпеки. «Витребувати» - одержувати щось на вимогу, запропонувати комусь з`явитися, викликати листом.
Крім того, оскільки забезпечення доказів спрямоване на недопущення їх знищення чи втрати, то такі докази мають існувати на момент подання заяви про забезпечення доказів, і особа, яка подає відповідну заяву, повинна вказати на обставини, що можуть свідчити про те, що в майбутньому певний доказ може бути втрачений, або його стане складніше подати.
Натомість, механізм витребування доказів - це спосіб сприяння стороні в отриманні тих чи інших доказів, які вона не може отримати самостійно.
Отже, у даній справі місцевим судом фактично підмінено поняття "забезпечення доказів" та "витребування доказів", оскільки забезпечення доказів способом їх витребування, хоча і спрямоване на забезпечення права сторони належним чином довести свої вимоги та заперечення, проте носить відмінний процесуальний характер від витребування доказів в порядку ст. 84 ЦПК України, оскільки вживається у випадку наявності у такої сторони підстави припускати, що засіб доказування може бути втрачений, або збирання чи подання відповідних доказів стане згодом неможливим або утрудненим
Виходячи з викладеного, встановивши, що клопотання ОСОБА_4 не містить посилань на обставини, що можуть свідчити про те, що в майбутньому певний доказ може бути втрачений, або його стане складніше подати, - колегія суддів дійшла висновку, що зазначене клопотання "про витребування інформації" подане в порядку ст. 84 ЦПК України, а тому суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про наявність підстав для застосування положень статті 116 ЦПК України до клопотання ОСОБА_4 про витребування інформації.
Таким чином, наявні підстави для часткового задоволення апеляційної скарги, скасування оскаржуваної ухвали та направлення справи до суду першої інстанції для продовження розгляду. 
Керуючись ст.ст. 259, 268, 367, 379, 381-383 ЦПК України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1  - ОСОБА_2  - задовольнити частково. 
Ухвалу Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 12 серпня 2022 року - скасувати, справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, оскарженню в касаційному порядку не підлягає. 

Головуючий                                                                        Т.П. Красвітна

Судді                                                                                І.А. Єлізаренко
                                                                               
                                                                                       О.В. Свистунова