П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________________________

П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М  У К Р А Ї Н И

21 грудня 2022 р.	м.Одеса	Справа № 420/9828/22	
Головуючий в 1 інстанції: Єфіменко К.С.
рішення суду першої інстанції прийнято у
м. Одеса, 26 вересня 2022 року
          
П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: 
судді-доповідача:                                          Танасогло Т.М.,
суддів:                                                   Бітова А.І., Градовського Ю.М.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління ДПС в Одеській області на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 26 вересня 2022 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Спеціалізоване монтажне управління протипожежної автоматики» до Головного управління ДПС в Одеській області, м.Одеса, про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,-
В С Т А Н О В И В :

У липні 2022 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Спеціальне монтажне управління протипожежної автоматики» (надалі – ТОВ «Спеціальне монтажне управління протипожежної автоматики», позивач) звернулось до Одеського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС в Одеській області, в якому просило суд:
- визнати протиправним та скасувати Рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС в Одеській області про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 31.12.2021 року №114345;
- визнати протиправним та скасувати Рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС в Одеській області про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 01.06.2022 року №129983;
- зобов`язати Головне управління ДПС в Одеській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «Спеціалізоване монтажне управління протипожежної автоматики» з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку;
- стягнути з Головного управління ДПС в Одеській області на користь позивача понесені судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 4962, 00 гривень та судові витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 10000 гривень.
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що прийняті відповідачем рішення не містять жодної мотивації, підстав та причин віднесення платника податків до ризикових, відповідно до п.8 Критеріїв ризиковості платника податку, оскільки не містять конкретної податкової інформації, яка слугувала підставою для висновку податкового органу про відповідність платника податку критеріям ризиковості. 
Відповідач – ГУ ДПС в Одеській області проти позову заперечував.
Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 26 вересня 2022 року позов задоволено повністю та стягнуто судовий збір.
Не погоджуючись з прийнятим рішенням, ГУ ДПС в Одеській області подано до суду апеляційну скаргу, у якій посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, апелянти просять скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове про відмову у задоволенні позву.
В обґрунтування апеляційної скарги, наголошуючи на правомірності прийнятих рішень, податковий орган зазначає, що оскаржувані рішення контролюючим органом було прийнято з передбачених чинним податковим законодавством підстав, з огляду на встановлення контролюючим органом за результатами проведеного аналізу Товариства позивача придбання товару у суб`єктів господарювання з ознаками ризиковості, а саме: встановлено продовж контрагенту з ознаками ризиковості ТОВ «Карго Технолоджи» (ризиковий суб`єкт господарювання від 18.05.2020р.) на суму 312,7 тис.грн. ПДВ. Апелянт наголошує на тому, що платники податків повинні дотримуватись принципу «належної обачності» та нести відповідальність за переддоговірну перевірку свого контрагента. Також, скаржник вказує у скарзі про те, що Товариством було подано повідомлення щодо надання інформації про невідповідність критеріям ризиковості, однак на думку відповідача позивач не довів невідповідність критеріям ризиковості та підстав для виключення його з переліку ризикових.
21.10.2022р. (вхід.№17216/22) від позивача до суду надійшов відзив на апеляційну скаргу, у якому вказуючи про необґрунтованість доводів податкового органу, просить залишити скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, мотивуючи зокрема тим, що контролюючим органом не спростовано висновків суду першої інстанції про протиправність прийнятих контролюючим органом рішень, які позивач оскаржує у цьому позові.
За приписами ч. 1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Колегія суддів вважає, що справу можливо розглянути без повідомлення учасників справи в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами у відповідності до ч. 1 ст. 311 КАС України.
Заслухавши суддю-доповідача, розглянувши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах позовних вимог і доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Як встановив судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, Товариство з обмеженою відповідальністю «Спеціалізоване монтажне управління протипожежної автоматики» є юридичною особою (код ЄДРПОУ 00228602).
Комісією з питань зупинення податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС в Одеській області прийнято Рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 31.12.2021 року № 114345, яким, відповідно до п. 6 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних № 1165 від 11.12.2019 року, встановлено відповідність ТОВ «Спеціалізоване монтажне управління протипожежної автоматики» критеріям ризиковості платника податку, підстава: п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку (встановлено операції з придбання товару у контрагентів з ознаками ризиковості).
З метою виключення ТОВ «Спеціалізоване монтажне управління протипожежної автоматики» з реєстру платників податку, які відповідають критеріям ризиковості ТОВ «Спеціалізоване монтажне управління протипожежної автоматики» звернулось до відповідача з поясненнями та документами, що свідчать про невідповідність платника податку ТОВ «Спеціалізоване монтажне управління протипожежної автоматики» критеріям ризиковості у яких просило виключити ТОВ «Спеціалізоване монтажне управління протипожежної автоматики» з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.
Комісією ГУ ДПС в Одеській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, 01.06.2022 року прийнято рішення №129983 про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку з підстав відповідності ТОВ Спеціалізоване монтажне управління протипожежної автоматики» критеріям ризиковості платника податку, а саме пункту 8 Критеріїв, зокрема, вказано: «подані документи не відображають у повному обсязі провадження фінансово-господарської діяльності підприємства, що унеможливлює прийняття рішення про невідповідність критеріям ризиковості».
Не погодившись з прийнятими відповідачем рішеннями, позивач звернувся до суду з даним позовом.
Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що спірні рішення не містять мотивів та обґрунтувань віднесення позивача до переліку платників, які відповідають п. 8 Критеріїв ризиковості платників податку на додану вартість, не зазначено суті та характеру наявної податкової інформації, що стала підставою для прийняття таких рішень, не ідентифіковано контрагентів-покупців з ознаками ризиковості, а також і конкретні ризикові операції та/або податкові накладні платника, в яких були б зафіксовані такі операції, у зв`язку з чим вважав рішення від 31.12.2021р. №114345 та від 01.06.2022р. №129983 протиправними та такими, що підлягають скасуванню, а Товариство Позивача належить виключити з переліку ризикових платників.
Перевіряючи законність та обґрунтованість оскаржуваного рішення суду першої інстанції, суд апеляційної інстанції виходить з наступного.
У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи відповідають вони встановленим ч. 2 ст. 2 КАС України вимогам.
Згідно з ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Механізм зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі (далі - комісії контролюючих органів), права та обов`язки їх членів визначено Порядком зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України №1165 (надалі - Порядок №1165).
Згідно з абз.1 п.5 Порядку №1165 платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).
За змістом п.6 Порядку №1165 у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.
Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.
У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.
Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення.
У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. Комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.
Згідно з п. 25 Порядку № 1165 комісії регіонального рівня приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації, врахування або неврахування таблиці даних платника податку, відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Аналіз наведених вище правових норм дає підстави для висновку, що рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку повинно містити чітку підставу, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Додаток 1 до Порядку № 1165 містить перелік Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість.
Так, віднесення до п.8 Критеріїв здійснюється у разі наявної у контролюючого органу податкової інформації, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.
Отже, виходячи з аналізу приписів Порядку №1165, при здійсненні опрацювання податкових накладних, направлених для реєстрації в ЄРПН, податковий орган проводить моніторинг відповідності / не відповідності критеріям ризиковості платника податку або здійсненої господарської операції.
У затвердженій формі рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку передбачено необхідність зазначення контролюючим органом однієї із двох підстав для прийняття такого рішення, а саме: - у зв`язку з виявленням обставин та/або отриманням інформації контролюючим органом у процесі поточної діяльності, або - з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів від … р. №.
При цьому, форма рішення про відповідність /невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку передбачає зазначення контролюючим органом конкретної податкової інформації, яка стала підставою для прийняття вказаного рішення на підставі п. 8 Критеріїв.
Згідно з додатком 4 Порядку № 1165 в рішень про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку обов`язково зазначається підстава його прийняття, зокрема, відповідний пункт критеріїв ризиковості платника податку та у разі відповідності пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку розшифровується, яка саме податкова інформація.
Окрім того, системний аналіз викладених правових норм свідчить про те, що законодавцем встановлена певна послідовність прийняття рішення про відповідність платника ПДВ Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість. 
Так, рішенню Комісії регіонального рівня питання відповідності платника податку Критеріям ризиковості платника ПДВ має передувати складання та направлення таким платником податкової накладної/розрахунку коригування, за наслідками чого здійснюється моніторинг платника податку, податкової накладної/розрахунку коригування.
Встановленню наявності у контролюючих органах податкової інформації, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, яка стала відома контролюючому органу у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, має передувати моніторинг податкової накладної/розрахунку коригування, поданої для реєстрації.
При цьому моніторинг проводиться в автоматизованому порядку.
Викладені вище апеляційним судом правові позиції узгоджуються з правовою позицією Верховного Суду, наведеною у постанові від 23 червня 2022 року у справі №640/6130/20.
Втім, зі змісту оскаржуваних позивачем рішень не вбачається, що їх було прийнято за наслідками подання податкової накладної/розрахунку коригування.
Щодо безпосередньо підстав прийняття рішень, у рішенні №114345 від 31.12.2021р., яке є первісним, не зазначено підстави його прийняття, зокрема, відсутня позначка у колонках у зв`язку з виявленням обставин та/або отриманням інформації контролюючим органом у процесі поточної діяльності або з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів від … р.  № . (том 1 а.с. 13).
Стосовно рішення від 01.06.2022р. № 129983 апеляційним судом встановлено, що його було прийнято, з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів  від 29.03.2022р. №28/03.
При цьому, в розділі "Податкова інформація", який заповнюється у разі відповідності п.8 Критеріїв ризиковості платника податків, зазначено: «подані документи не відображають у повному обсязі провадження фінансово-господарської діяльності підприємства, що унеможливлює прийняття рішення про невідповідність критеріям ризиковості» (том 1 а.с. 14).
Однак, колегія суддів звертає увагу на те, що будь-яких доказів на підтвердження наявності податкової інформації, яка стала підставою для прийняття кожного з оскаржуваних рішення, відповідачем не надано ані до суду першої інстанції, ані до апеляційного суду.
Також, у прийнятих рішеннях, контролюючий орган не зазначив суті та характеру наявної податкової інформації, що стала підставою для їх прийняття, не ідентифіковано конкретні ризикові операції та/або податкові накладні платника, в яких були зафіксовані такі операції, спірні рішення не містять ані посилань на господарську операцію, яка на думку відповідача є ризиковою, ані найменування контрагента(ів), з яким(ми) такі операції здійснювалися, ані на підстави, за яких така(і) операція(ї) визнана(і) ризиковою(ими).
Як вірно зазначив суд першої інстанції, у наведених рішеннях, які оскаржуються позивачем у межах даної справи, відповідач лише формально процитував пункт 8 Критеріїв ризиковості платника податку, не зазначивши жодної наявної в нього податкової інформації, жодного доказу зокрема, але не виключно, службових записок, належним чином оформлених даних у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, первинних документів, тощо, не надав.
В апеляційній скарзі контролюючий орган при цьому зазначає, що за результатами проведеного аналізу ТОВ «Спеціальне монтажне управління протипожежної автоматики» встановлено придбання товару у суб`єктів господарювання з ознаками ризиковості,  встановлено продаж контрагенту з ознаками ризиковості, а саме ТОВ «Карго Технолоджи» на суму 312,7тис.грн. ПДВ, якого внесено до ризикових від 18.05.2020р.
Однак, за встановлених наведених вище спірних обставин, не можливо встановити та підтвердити, що саме ці підстави та обставини, на які безпосередньо вказує скаржник й посприяли прийняттю рішень про відповідність Позивача п.8 Критеріїв ризиковості платника ПДВ. 
При цьому, звертаючи увагу на те, що рішення №129983 від 01.06.2022р. було прийнято контролюючим органом з урахуванням наданих платником податків інформації та копій відповідних документів, колегія суддів вважає за необхідне врахувати, що з приводу наданих платником документів апелянтом не вказується жодних порушень чинного законодавства в частині їх складення, наявності у них дефектів форми або змісту, тощо.
Із самих же при цьому оскаржуваних рішень відповідача, не вбачається, що наданим Товариством документам надавалась будь-яка оцінка податковою службою, які з наданих платником документів та з яких причин були/не були враховані контролюючим органом під час розгляду питання щодо невідповідності платника критеріям ризиковості.
Упродовж розгляду справи відповідач не надав жодного документу який би досліджувався у ході проведення засідання Комісії.
До того ж, відповідачем не надано й протоколів(витягів з протоколів) засідання Комісії, а також належних доказів, які б досліджувались в ході засідання комісії, і які слугували підставою для прийняття кожного з оскаржуваних рішень.
Апеляційний суд з даного приводу вважає за доцільне вказати, що згідно правових висновків Верховного Суду, викладених у постановах від 16 грудня 2020 року у справі № 340/474/20, від 5 січня 2021 року у справі № 640/10988/20, від 5 січня 2021 року у справі № 640/11321/20, при вирішенні спорів такої категорії суди попередніх інстанцій з огляду на правове регулювання, характер цих відносин, мають досліджувати і надавати оцінку змісту оскаржуваного рішення, змісту протоколу засідання комісій та наданих податковим органом документів, порядку прийняття рішення та повноваженням комісії контролюючого органу.
Враховуючи викладене, апелянтом, поза розумним сумнівом, не доведено провадження ТОВ «Спеціальне монтажне управління протипожежної автоматики» господарської діяльності в умовах та обставинах, які характеризуються ознаками недодержання вимог чинного законодавства України, а тексти оскаржуваних рішень контролюючого органу не містять ані юридичних мотивів, ані фактичних мотивів класифікації заявника як ризикового платника податків.
До того ж, виходячи з принципу індивідуального застосування відповідальності за порушення правил оподаткування, негативні наслідки можуть бути застосовані саме до того платника податків, який їх припустився, а не до іншої особи.
За вказаного, оцінюються критично посилання скаржника на те, що придбання товару у суб`єктів господарювання з ознаками ризиковості є підставою для віднесення такого платника до переліку платників, що відповідають критеріям ризиковості.
Норми податкового законодавства не ставлять у залежність достовірність даних податкового обліку платника податків від дотримання податкової дисципліни його контрагентами – постачальниками/покупцями, якщо цей платник (покупець) мав реальні витрати у зв`язку з придбанням товарів (робіт, послуг), призначених для використання у його господарській діяльності. 
Порушення певним постачальником товару (робіт, послуг) у ланцюгу постачання вимог податкового законодавства чи правил ведення господарської діяльності не може бути підставою для висновку про порушення покупцем товару (робіт, послуг) вимог закону та виникнення для нього правових наслідків, у даному випадку, включення його до переліку платників податків, що відповідають критеріям ризиковості, за умови, якщо судом не встановлено фактів, які свідчать про обізнаність платника податків щодо такої поведінки контрагента та злагодженість дій між ними.
Таким чином, посилання податкового органу у даному випадку на обачність платника податку у виборі своїх контрагентів, апеляційним судом також оцінюються критично, з огляду на недоведеність контролюючим органом факту, що платник податку діяв без належної обачності й обережності.
У зв`язку з наведеним, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що відповідач не довів наявність обґрунтованих підстав для віднесення позивача до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості, у зв`язку із чим є вірним висновок суду першої інстанції про протиправність рішень від 31.12.2021р. №114345 та від 01.06.2022р. №129983 та наявність підстав для їх скасування.
Оскільки рішення про визнання ТОВ «Спеціальне монтажне управління протипожежної автоматики» таким, що відповідає п.8 Критеріїв ризиковості платника податку, обґрунтовано було судом визнано протиправним та скасовано, з огляду на п. 6 Порядку №1165, зобов`язання відповідача виключити позивача з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості, є належним та достатнім способом захисту порушеного права позивача. Крім того, такий спосіб захисту є дотриманням судом гарантій того, що спір між сторонами у цій частині буде остаточно вирішений.
Інші доводи апеляційної скарги є несуттєвими, встановлених обставин справи та висновків суду першої інстанції не спростовують та не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення справи.
Судове рішення відповідає зазначеним вимогам ст. 242 КАС України.
Згідно пункту 29 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «RuizTorija v. Spain» від 9 грудня 1994 року, статтю 6 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи.
Згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради Європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.
Відповідно до статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Згідно зі ст. 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів та у доведенні перед судом їх переконливості.
Відповідачем не доведено за встановлених спірних обставин справи правомірність прийняття спірних рішень, у зв`язку із чим у суду першої інстанції були наявні підстави для часткового задоволення позову.
Колегія суддів підтверджує, що судом першої інстанції правильно встановлено обставини справи та ухвалено рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, у зв`язку з чим підстави для його скасування відсутні.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.
Враховуючи все вищевикладене, колегія суддів вважає, що судом першої інстанції правильно встановлено обставини справи та ухвалено судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, тому, відповідно до ст.316 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції залишає вказану апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду - без змін.
Керуючись ст. ст. 241-243, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 326, 328 КАС України, апеляційний суд, –
П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС в Одеській області – залишити без задоволення.
Рішення Одеського окружного адміністративного суду від 26 вересня 2022 року у справі № 420/9828/22 – залишити без змін.
Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий суддя 	 	Танасогло Т.М.	
Судді	    	Бітов А.І.    Градовський Ю.М.