ПІВНІЧНО-ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
33001 , м. Рівне,  вул. Яворницького, 59

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
14 вересня 2022 року                             Справа № 902/1320/21 

Північно-західний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів: головуючий суддя Олексюк Г.Є., суддя Гудак А.В. ,  суддя Мельник О.В. 
секретар судового засідання Ткач Ю.В. 
розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Державного підприємства "Шепетівський військовий лісгосп" на рішення Господарського суду Хмельницької області від 08.06.2022 р. у справі № 902/1320/21 (суддя Муха М.Є, повний текст рішення складено 10.06.2022 р.) 
за позовом Державної екологічної інспекції у Вінницькій області 
до Державного підприємства "Шепетівський військовий лісгосп"
про стягнення 263 824, 22 грн
за участю представників сторін:
позивача - Мукомел А.П.;
відповідача - не з`явився;

ВСТАНОВИВ:
У грудні 2021 року Державна екологічна інспекція у Вінницькій області (далі - позивач, ДЕІ у Вінницькій області) звернулася із позовом до суду про стягнення з Державного підприємства "Шепетівський військовий лісгосп" (далі - відповідач, ДП "Шепетівський військовий лісгосп") на рахунок держави збитків у розмірі 263 824, 22 грн., які завдані внаслідок порушення природоохоронного законодавства.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що ДЕІ у Вінницькій області в період з 09.09.2020 р. по 18.09.2020 р. було проведено позапланову перевірку дотримання ДП "Шепетівський військовий лісгосп" вимог природоохоронного законодавства за місцем здійснення виробничої діяльності: вул. Вільхова, 4, м. Калинівка, Вінницька область, за результатами якої складено акт № 538/ВН від 18.09.2020 р. (додаток №1), в якому зафіксовано порушення підприємством вимог природоохоронного законодавства, зокрема незаконної рубки лісових насаджень на підставі лісорубного квитка від 17.08.2020 р. серії ІФ ЛРК № 008631, який не відповідає вимогам закону. Відповідачу було видано припис від 18.09.2020 р. щодо усунення цих порушень, а посадових осіб, причетних до порушення вимог природоохоронного законодавства було притягнуто то адміністративної відповідальності. Позивач вказує, що внаслідок незаконної рубки дерев, державі заподіяні збитки на суму 263 824, 22 грн, а саме: 198 291, 87 грн -вартість 36 сироростучих дерев різних порід та діаметрів; 65 532, 35 грн- вартість сухостійних дерев різних порід та дерев.
Правовою підставою позову є положення ст. ст. 105, 107 Лісового кодексу України, ст. ст. 20-2, 47, 68, 69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища", ст. 1166 Цивільного кодексу України.

Рішенням Господарського суду Хмельницької області від 08.06.2022 р. у справі №902/1320/21 позов задоволено. Стягнуто з відповідача на користь позивача суму збитків, завданих внаслідок порушення природоохоронного законодавства, у розмірі 263 824, 22 грн.
Суд першої інстанції з посиланням на положення ст. ст. 1, 19, 63, 64, 86, 105, 107 Лісового кодексу України, ст. ст. 1166, 1172, 1192 Цивільного кодексу України, норми постанови Кабінету Міністрів України від 23.05.2007 № 761, якою затверджено Порядок видачі спеціальних дозволів на використання лісових ресурсів та постанови Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 р. №665 "Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу", дійшов висновку про доведеність позивачем підстав для відшкодування відповідачем збитків, які завданні державі, внаслідок порушення лісового законодавства.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, ДП "Шепетівський військовий лісгосп" звернулося до суду із апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення суду, прийняти нове, яким відмовити в позові.
Доводи апеляційної скарги зводяться до наступних аргументів:
- рішенням Хмельницького окружного адміністративного суду від 12.04.2021 р. по справі №560/1102/21 було визнано протиправними та скасовано пункти 1, 2, 3, 4, 6, 7 припису ДЕІ у Вінницькій області від 18.09.2020 р.;
- акт ДЕІ у Вінницькій області № 538/ВН від 18.09.2020 р. за своїм змістом не відноситься до нормативно-правових актів та до актів індивідуальної дії, оскільки лише фіксує факт наявності певних обставин та не спричиняє виникнення будь-яких прав чи обов`язків, а тому може бути одним з доказів у разі вирішення спору щодо оскарження кінцевого рішення за результатами встановлених порушень. В даному випадку, факти, встановлені актом, спростовуються як матеріалами справи, так і висновками, викладеними в рішенні судів першої та апеляційної інстанції по справі № 560/1102/21;
- позивачем в суді першої інстанції не доведено всіх елементів, що є підставою для притягнення відповідача до цивільно-правової відповідальності у формі стягнення збитків, заявлений позивачем позов позбавлений фактичного та правового обґрунтування, а обставини викладені в ньому, є недоведеними належними та допустимими доказами.

Ухвалою Північно-західного апеляційного господарського суду від 12.07.2022 р. відкрито провадження за апеляційною скаргою ДП "Шепетівський військовий лісгосп" на рішення Господарського суду Хмельницької області від 08.06.2022 р. у справі № 902/1320/21. Розгляд справи призначено на 14.09.2022 р. об 14:30 год.

ДЕІ у Вінницькій області надіслала до суду відзив на апеляційну скаргу, в якому зазначає, що рішенням Хмельницького окружного адміністративного суду від 12.04.2021 р., яке залишено без змін постановою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 27.09.2021 р. у справі №560/1102/21 визнано протиправним та скасовано п. п. 1, 2, 3, 4, 6, 7 припису ДЕІ у Вінницькій області від 18.09.2020 р. Однак, п. 5 припису щодо внесення змін в лісорубний квиток за порядковим номером 15 від 17.09.2020 р. серія ІФ ЛРК № 008631 шляхом виключення ділянок призначених для проведення прохідної рубки: квартал 3 виділ 4 площа 11,0 га; квартал 19 виділ 32 площа 10,0 га; квартал 22 виділ 7 площа 4,3 га; квартал 37 виділ 27 площа 5,0 га; квартал 37 виділ 30 площа 5,2 га; квартал 37 виділ 31 площа 3,0 га; квартал 37 виділ 33 площа 3,3 га, який узгоджується із виявленими порушеннями вимог, які викладені в акті № 538/ВН від 18.09.2020 р., є законним та підлягає виконанню. Рішення суду по справі № 560/1102/21 підтверджує факт завданих державі збитків, внаслідок порушення ДП "Шепетівський військовий лісгосп" вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища (незаконної вирубки дерев).
Враховуючи встановлену законом презумпцію вини заподіювача шкоди, посилання відповідача на протоколи про адміністративне правопорушення та на притягнення до відповідальності третіх осіб, сплату цими особами штрафу, а також наявність кримінального провадження про притягнення винних осіб до відповідальності, не звільняє ДП "Шепетівський військовий лісгосп", як постійного лісокористувача від цивільно-правової відповідальності. З огляду на викладене, позивач просить суд апеляційну скаргу відповідача залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

ДП "Шепетівський військовий лісгосп" надіслало до суду клопотання, в якому просить відкласти розгляд справи у зв`язку із тим, що повноважний представник підприємства не зможе з`явитися у судове засідання, оскільки перебуває у тривалому відрядженні в м. Київ. Залучити до участі у справі іншого представника на даний час немає можливості. Обґрунтування вказаного клопотання буде здійснено представником відповідача в наступному судовому засіданні.
Представник  позивача заперечив проти задоволення  вказаного клопотання.
Розглянувши в судовому засіданні 14.09.2022 р. клопотання відповідача про відкладення розгляду справи, колегія суддів зазначає, що відповідно до ч. 1 ст. 216 ГПК України суд відкладає розгляд справи у випадках, встановлених ч. 2 ст. 202 цього Кодексу.
Статтею 202 ГПК України встановлено наслідки неявки в судове засідання учасників справи.
Відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною передумовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін учасників справи, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні (ст. 202 ГПК України).
Відповідно до ст. 74 ГПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Колегія суддів вказує, що у поданому до суду клопотанні відповідач зазначає, що  повноважний представник підприємства не зможе з`явитися у судове засідання, оскільки перебуває у тривалому відрядженні в м. Київ, однак доказів в підтвердження вказаних обставин до клопотання надано не було. При цьому посилання в клопотання про те, що обґрунтування вказаного клопотання буде здійснено представником відповідача в наступному судовому засіданні, суд вважає безпідставним, оскільки заявник повинен був надати докази в підтвердження вказаних у клопотанні обставин на момент його подання до суду.
Окрім того, подаючи до суду клопотання про відкладення розгляду справи, заявник жодним чином не обґрунтовує необхідність такого відкладення, з метою вчинення будь-яких процесуальних дій, що потребують особистої його явки чи явки представника в судове засідання.

Отже, враховуючи те, що відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, судом не встановлено наявності обставин, які б унеможливлювали вирішення справи без участі представника відповідача, судом вчинено всі необхідні дії для належного повідомлення відповідача про день, час та місце розгляду справи, явка сторін в судове засідання обов`язковою не визнавалась, а позиція відповідача достатньо повно була викладена у апеляційній скарзі, враховуючи строк розгляду апеляційної скарги на рішення суду, суд відмовляє в задоволенні клопотання про відкладення розгляду справи.

Також суд приймає до уваги те, скаржник та його представник не були позбавлені права взяти участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів в порядку ст. 197 ГПК України.

Окрім того, за приписами ст. 129 Конституції України, ст. 2 ГПК України одним із завдань судочинства є своєчасний розгляд справи, що відповідає положенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою кожен має право на справедливий розгляд його справи у продовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.
Роль національних судів полягає в організації судових проваджень таким чином, щоб вони були без затримок та ефективними (рішення ЄСПЛ у справі "Шульга проти України").
Національним судам належить функція керування провадженнями таким чином, щоб вони були швидкими та ефективними (рішення ЄСПЛ у справі "Скордіно проти Італії"). Держави-учасниці мають організувати правові системи таким чином, щоб їх суди могли гарантувати право кожного на отримання остаточного рішення у справах, що стосуються цивільних прав і обов`язків упродовж відповідного терміну (рішення ЄСПЛ у справах "Скордіно проти Італії", "Сюрмелі проти Німеччини").

В судовому засіданні 14.09.2022 р. представник позивача заперечив доводи апеляційної скарги, просить відмовити в її задоволенні, рішення суду першої інстанції залишити в силі.
Відповідач не забезпечив явку повноважного представника в судове засідання 14.09.2022 р., хоча про день, час та місце судового розгляду повідомлявся у встановленому порядку.
Враховуючи те, що судом вчинено необхідні дії для належного повідомлення всіх учасників справи про день, час та місце розгляду справи, явка учасників справи в судове засідання обов`язковою не визнавалась, колегія суддів вважає за можливе розглянути апеляційну скаргу в даному судовому засіданні за наявними матеріалами.

Відповідно до ч. 1 ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній та додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Дослідивши матеріали справи та обставини на предмет повноти їх встановлення, надання їм судом першої інстанції належної юридичної оцінки, вивчивши доводи апеляційної скарги стосовно дотримання норм матеріального і процесуального права судом першої інстанції, заслухавши в судовому засіданні представника позивача, колегія суддів дійшла наступного висновку.

Як встановлено апеляційним судом, згідно з витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, ДП "Шепетівський військовий лісгосп", як юридична особа, зареєстроване 25.06.2019 р., центральний та місцевий орган виконавчої влади, до сфери управління якого належить дане підприємство Міністерство оборони України (а. с. 87-93, 110-116).

На підставі наказу Міністерства оборони України від 04.03.2019 р. № 94, Міністерством оборони України 21.10.2019 р. затверджено статут ДП "Шепетівський військовий лісгосп" (а. с. 65-85).
Згідно з п. п. 1.1, 2.1, 2.2. цього статуту, ДП "Шепетівський військовий лісгосп" засноване на державній власності, як державне комерційне, спеціалізоване лісогосподарське підприємство та належить до сфери управління Міністерства оборони України. Підприємство створене Уповноваженим органом управління з метою керування закріпленим лісовим фондом, одержання прибутку, виконання державного замовлення Уповноваженого органу управління майном з лісопереробки та іншої продукції, замовлень сторонніх організацій, юридичних і фізичних осіб України та інших держав з лісопереробки та іншої продукції (робіт, послуг) для потреб національної економіки; іншої діяльності, яка не суперечить законодавству України. Основними напрямами та предметом діяльності підприємства, серед іншого, є: лісництво та інша діяльність у лісовому господарстві; лісозаготівлі; надання допоміжних послуг у лісовому господарстві (а. с. 65-85).
Наказом міністра оборони Андрія Загороднюка від 03.12.2019 р. № 3-ДП призначено ОСОБА_1 на посаду директора ДП "Шепетівський військовий лісгосп" (а. с. 86).

17.08.2020 р. ДП "Шепетівський військовий лісгосп" видав Вінницькому військовому лісництву лісорубний квиток № 15 серії ІФ ЛРК № 008631, в якому визначено: лісництво Вінницьке; система рубок рубки формування і оздоровлення лісу; вид, спосіб рубки прохідна рубка; спосіб обліку по площі; на підставі матеріалів лісовпорядкування. Цим квитком дозволено ДП "Шепетівський військовий лісгосп" рубати в рахунок заходів з формування і оздоровлення лісів відповідно до завдань 2020 року, лісо таксовий пояс 1 розряду 3, 2, 5, а саме: квартал 3, виділ 26, площа ділянки - 1,3 га; квартал 14, виділ 4, площа ділянки 11,0 га; квартал 19, виділ 32, площа ділянки 6,0 га; квартал 22, виділ 4, площа 10,0 га; квартал 22, виділ 7, площа ділянки 4,3 га; квартал 37, виділ 27, площа ділянки 5,0 га; квартал 37, виділ 30, площа ділянки 5,2 га; квартал 37, виділ 31, площа ділянки 3,0 га; квартал 37, виділ 33, площа ділянки 3,3 га., квартал 0, виділ 3, площа ділянки 3,7 га. Строк закінчення заготівлі 31.12.2020 р., строк закінчення вивезення 31.03.2021 р.

Вказаний лісорубний квиток виданий директором ДП "Шепетівський військовий лісгосп" - Паздерником О.В., виписаний головним лісничим відповідача - Гордієнком Д.В. та скріплений печаткою відповідача (а. с. 33-34).

З 09.09.2020 р. по 18.09.2020 р. ДЕІ у Вінницькій області було проведено позаплановий захід державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання ДП "Шепетівський військовий лісгосп" вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, за результатами якого складено акт № 538/ВН від 18.09.2020 р., яким встановлено, що лісорубний квиток за порядковим номером 15 від 17.09.2020 р. серія ІФ ЛРК №008631 щодо проведення прохідної рубки: квартал 3 виділ 4 площа 11,0 га; квартал 19 виділ 32 площа 10,0 га; квартал 22 виділ 7 площа 4,3 га; квартал 37 виділ 27 площа 5,0 га; квартал 37 виділ 30 площа 5,2 га; квартал 37 виділ 31 площа 3,0 га; квартал 37 виділ 33 площа 3,3 га, виписаний неправомірно, чим порушено вимоги ст. ст. 19, 48, 64, 70 Лісового кодексу України, п. п. 4, 5, 13, 17 Правил, затверджених постановою КМУ №724. Внаслідок незаконної рубки дерев, розмір заподіяної лісу шкоди становить 263 824, 22 грн (а. с. 13-29).
Вищевказаний акт підписаний старшими державними інспекторами України з охорони навколишнього природного середовища Вінницької області: Маланським С.М., Зарванським В.Г., державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища вінницької області Мантюк А.С., директором ДП "Шепетівський військовий лісгосп" - Паздерником О.В. та скріплений відтиском печатки відповідача, підписаний лісничим Вінницького військового лісництва ДП "Шепетівський військовий лісгосп" - Довженко Б.П.
Примірник акту отримано ДП "Шепетівський військовий лісгосп" 18.09.2020 р., про що свідчить підпис директора підприємства Падзерника О.В.

Приписом ДЕІ у Вінницькій області від 18.09.2020 р. зобов`язано ДП "Шепетівський військовий лісгосп", з поміж іншого, у термін до 25.09.2020 р. внести зміни в лісорубний квиток за порядковим номером 15 від 17.09.2020 р. серія ІФ ЛРК № 008631 шляхом виключення ділянок призначених для проведення прохідної рубки: квартал 3 виділ 4 площа 11,0 га; квартал 19 виділ 32 площа 10,0 га; квартал 22 виділ 7 площа 4,3 га; квартал 37 виділ 27 площа 5,0 га; квартал 37 виділ 30 площа 5,2 га; квартал 37 виділ 31 площа 3,0 га; квартал 37 виділ 33 площа 3,3 га, оскільки вони включені в зазначений лісорубний квиток з порушенням ст. 70 Лісового кодексу України (а. с. 30-32).

Постановою ДЕІ у Вінницькій області від 21.09.2020 р. № 06/232 визнано головного лісничого ДП "Шепетівський військовий лісгосп" - Гордієнка Д.В. винним у вчиненні адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст. 64 та ч. 1 ст. 65 КУпАП та за правилами ч. 2 ст. 36 КУпАП накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 2 550 грн.
Даною постановою встановлено, що гр. ОСОБА_2 , який працює на посаді головного лісничого ДП "Шепетівський військовий лісгосп" вчинив правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст. 105, 107 Лісового кодексу України, тим, що 17.08.2020 р. порушив встановлений порядок використання лісового фонду, заготівлі і вивезення деревини та заготівлі живиці, а саме: надав дозвіл (видав лісорубний квиток за порядковим номером 15 серія ІФ ЛРК №008631 від 17.08.2020 р.) Вінницькому військовому лісництву ДП "Шепетівський військовий лісгосп" на проведення прохідної рубки у кварталі 3 виділ 26 площею 1,3 га, у кварталі 14 виділ 4 площею 11 га, у кварталі 19 виділ 32 площею 6,0 га, у кварталі 22 виділ 4 площею 10,0 га, у кварталі 22 виділ 7 площею 4,3 га, кварталі 37 виділ 27 площею 5,0 га, у кварталі 37 виділ 30 площею 5,2 га, у кварталі 37 виділ 31 площею 3,0 га, у кварталі 37 виділ 33 площею 3,3 га без наявності підстав на проведення зазначеного заходу, що призвело до незаконної рубки у кварталі 19 виділ 32 площею 6,0 га Вінницького військового лісництва ДП "Шепетівський військовий лісгосп", що розташований на території Павлівської сільської ради Калинівського району Вінницької області.

Постановою державного виконавця Шепетівського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Центрально-Західного управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) від 21.12.2020 р. у зв`язку із сплатою Гордієнком Д.В. штрафу у розмірі 5100 грн на виконання постанови Державної екологічної інспекції у Вінницькій області від 21.09.2020 р. № 06/232, виконавче провадження № 63879151 закінчено.

До матеріалів даної справи долучено також: протокол про адміністративне правопорушення Державної екологічної інспекції у Вінницькій області від 19.09.2020 р. № 012420, складений відносно майстра лісу обходу № 3 Вінницького військового лісництва ДП "Шепетівський військовий лісгосп" - Покрищука В.Є. про порушення ним вимог ст. ст. 19, 64, 67, 69 Лісового кодексу України (а. с. 35-36); постанову Державної екологічної інспекції у Вінницькій області від 21.09.2020 р. № 06/231, якою визнано майстра лісу обходу № 3 Вінницького військового лісництва ДП "Шепетівський військовий лісгосп" Покрищука В.Є. винним у вчиненні адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст. 64 Кодексу України про адміністративні правопорушення, та накладення на нього адміністративного стягнення у вигляді штрафу у розмірі 272грн. (а.с. 37-38); квитанцію №9 від 29.09.2020р. про оплату ОСОБА_3 адміністративного стягнення (штрафу) у розмірі 272 грн; протокол про адміністративне правопорушення Державної екологічної інспекції у Вінницькій області від 18.09.2020 р. № 011844, складений відносно головного лісничого ДП "Шепетівський військовий лісгосп" Гордієнка Д.В., про порушення ним вимог ст. ст. 19, 48, 64, 69, 70, 86 Лісового кодексу України, п. п. 4, 5, 13, 17 Правил поліпшення якісного складу лісів (а. с. 41-42).

Згідно з розрахунком старшого державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Вінницької області Зарванського В.Г. від 18.09.202 0р. за пошкодження Вінницьким військовим лісництвом ДП "Шепетівський військовий лісгосп" у кварталі 19 виділ 32 площею 6,0 га 1-го дерева діаметром 18,1-22,0 см., 3-х дерев діаметром 22,1-26,0 см., 7-ми дерев діаметром 26,1-30,0 см., 4-х дерев діаметром 30,1-34,0 см., 6-ти дерев діаметром 34,1-38,0 см., 1-го дерева діаметром 38,1-42,0 см., 1-го дерева діаметром 42,1-46,0 см., разом 23 дерева, заподіяна шкода становить 65 532, 35 грн (а. с. 50).

Розрахунком старшого державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Вінницької області Зарванського В.Г. від 18.09.2020 р. за пошкодження Вінницьким військовим лісництвом ДП "Шепетівський військовий лісгосп" у кварталі 19 виділ 32 площею 6,0 га 2-х дерев діаметром до 10 см., 4-х дерев діаметром 10,1-14,0 см., 3-х дерев діаметром 14,1-18,0 см., 2-х дерев діаметром 18,1-22,0 см., 4-х дерев діаметром 22,1-26,0 см., 6-ти дерев діаметром 26,1-30,0 см., 2-х дерев діаметром 30,1-34,0 см., 4-х дерев діаметром 34,1-38,0 см., 3-х дерев діаметром 38,1-42,0 см., 1-го дерева діаметром 42,1-46,0 см., 2-х дерев діаметром 46,1-50,0 см., 1-го дерева діаметром 52 см., 1-го дерева діаметром 54 см., 1-го дерева діаметром 62 см., всього 36 дерев, нараховано збитки у розмірі 198 291, 87 грн (а. с. 51).

Розрахунком старшого державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Вінницької області Маланського С.М. від 18.09.2020 р. за пошкодження Вінницьким військовим лісництвом ДП "Шепетівський військовий лісгосп" у кварталі 31 виділ 5 площею 3,7 га 1-го дерева діаметром 34,1-38,0 см. у кварталі 31 виділі 5 площею 3,7 га, відповідно до якого заподіяна шкода складає 7 598, 25 грн (а. с. 39).

Матеріали справи містять письмову претензію ДЕІ у Вінницькій області від 23.12.2020 р. №4192/6/20, адресовану ДП "Шепетівський військовий лісгосп" про відшкодування останнім в добровільному порядку збитків за незаконну рубку дерев: квартал 19, виділ 32, площа 6,0 га, прохідна рубка 2020 р. проведення, у розмірі 263 824, 22 грн (а. с. 53).

Рішенням Хмельницького окружного адміністративного суду від 12.04.2021 р., яке залишено без змін постановою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 27.09.2021 р. у справі №560/1102/21 позов ДП "Шепетівський військовий лісгосп" до ДЕІ у Вінницькій області про визнання дій інспекції щодо проведення позапланової перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства ДП "Шепетівський військовий лісгосп", проведеної в період з 09.09.2020 р. по 18.09.2020 р. протиправними та визнання протиправним та скасування припису ДЕІ у Вінницькій області від 18.09.2020 р. задоволено частково, визнано протиправним та скасовано п. п. 1, 2, 3, 4, 6, 7 припису ДЕІ у Вінницькій області від 18.09.2020 р. (а. с. 94-107).
В даному судовому рішенні констатовано, що п. 5 припису щодо внесення змін в лісорубний квиток за порядковим номером 15 від 17.09.2020 р. серія ІФ ЛРК № 008631 шляхом виключення ділянок призначених для проведення прохідної рубки: квартал 3 виділ 4 площа 11,0 га; квартал 19 виділ 32 площа 10,0 га; квартал 22 виділ 7 площа 4,3 га; квартал 37 виділ 27 площа 5,0 га; квартал 37 виділ 30 площа 5,2 га; квартал 37 виділ 31 площа 3,0 га; квартал 37 виділ 33 площа 3,3 га, який узгоджується із виявленими порушеннями вимог, які викладені в акті № 538/ВН від 18.09.2020 р., є законним та підлягає виконанню.

Предметом позову у даній справі є вимога позивача про стягнення з відповідача збитків, які завдані внаслідок порушення природоохоронного законодавства у розмірі 263 824, 22 грн.

Надаючи в процесі апеляційного перегляду оцінку обставинам справи в межах доводів та вимог апеляційної скарги, перевіряючи правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, на підставі встановлених фактичних обставин справи, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 11 ЦК України однією з підстав виникнення цивільних прав та обов`язків є завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі.
Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, за своєю правовою природою є відшкодування позадоговірної шкоди, тобто деліктною відповідальністю.
Загальні положення про цивільно-правову відповідальність за завдання позадоговірної шкоди визначено статтею 1166 ЦК України.
Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини (ч. 2 ст. 1166 ЦК України).
Отже, підставою деліктної відповідальності є протиправне шкідливе винне діяння особи, яка завдала шкоду.
Для відшкодування завданої шкоди необхідно довести такі факти як: протиправна поведінка боржника, збитки, причинний зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками, вина.
У деліктних правовідносинах саме на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди, протиправність (незаконність) поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою.
Натомість відповідач повинен довести, що в його діях (діях його працівників) відсутня вина у заподіянні шкоди. Тобто вирішуючи спір про відшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу, господарський суд виходить з презумпції вини правопорушника (див. висновок, викладений у постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 03.11.2021 р. у справі № 922/1705/20, від 18.12.2020 р. у справі № 922/3414/19).
Наявність всіх зазначених умов є обов`язковим для прийняття судом рішення про відшкодування шкоди. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду.

У даній справі для стягнення з відповідача як постійного лісокористувача шкоди необхідним є з`ясування дотримання ним норм природоохоронного законодавства під час проведення рубок за лісорубним квитком.

Згідно ч. 1 ст. 5 ЗУ "Про охорону навколишнього природного середовища" державній охороні і регулюванню використання на території України підлягають: навколишнє природне середовище як сукупність природних і природно-соціальних умов та процесів, природні ресурси, як залучені в господарський обіг, так і невикористовувані в економіці в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ), ландшафти та інші природні комплекси.
Відповідно до ст. ст. 16, 17 ЛК України право користування лісами здійснюється в порядку постійного та тимчасового користування лісами. У постійне користування ліси на землях державної власності для ведення лісового господарства без встановлення строку надаються спеціалізованим державним лісогосподарським підприємствам, іншим державним підприємствам, установам та організаціям, у яких створено спеціалізовані лісогосподарські підрозділи.
Згідно із ст. 63 ЛК України ведення лісового господарства полягає у здійсненні комплексу заходів з охорони, захисту, раціонального використання та розширеного відтворення лісів.
Згідно з п. 5 ч. 1 ст. 64 ЛК України підприємства, установи, організації і громадяни здійснюють ведення лісового господарства з урахуванням господарського призначення лісів, природних умов і зобов`язані здійснювати охорону лісів від незаконних рубок та інших пошкоджень.
Відповідно до ст. 86 ЛК України організація охорони і захисту лісів передбачає здійснення комплексу заходів, спрямованих на збереження лісів від пожеж, незаконних рубок, пошкодження, ослаблення та іншого шкідливого впливу, захист від шкідників і хвороб.
Частиною 2 ст. 19 ЛК України визначено, що обов`язок забезпечувати охорону, захист, відтворення, підвищення продуктивності лісових насаджень, посилення їх корисних властивостей, вжиття інших заходів відповідно до законодавства на основі принципів сталого розвитку, а також дотримання правил і норм використання лісових ресурсів покладено на постійних лісокористувачів.
За змістом п. 5 ч. 2 ст. 105 ЛК України відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні у порушенні вимог щодо ведення лісового господарства, встановлених законодавством у сфері охорони, захисту, використання та відтворення лісів.
Згідно зі ст. 107 ЛК України підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України.
Отже, організація і забезпечення охорони та захисту лісів, яка передбачає здійснення комплексу заходів, спрямованих на збереження та охорону лісів, зокрема від незаконних рубок та інших пошкоджень, покладається на постійних лісокористувачів.
Порушення вимог щодо ведення лісового господарства, встановлених у сфері охорони, захисту та використання лісів, є підставою для покладення на постійного лісокористувача цивільно-правової відповідальності. При цьому неважливо, хто конкретно здійснював незаконне вирубування дерев на ділянках лісу, наданих у постійне користування, оскільки визначальним є факт порушення лісокористувачем встановлених правил лісокористування, що спричинило завдання державі збитків внаслідок незаконної рубки дерев третіми особами на підконтрольній лісокористувачу ділянці лісу.
Таким чином, обов`язок щодо забезпечення охорони лісових насаджень покладено саме на постійних лісокористувачів, які відповідають за невиконання або неналежне виконання таких обов`язків, в тому числі, у разі незабезпечення охорони та захисту лісів від незаконних рубок дерев (аналогічний висновок, викладений у постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у справі від 09.08.2018 р. № 909/976/17, постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 20.08.2018 р. у справі №920/1293/16, від 19.09.2018 р. у справі № 925/382/17, від 09.12.2019 р. у справі № 906/133/18, 20.02.2020 р. у справі № 920/1106/17, від 30.11.2021 р. у справі № 926/2174/20).
Згідно із ст. 65 ЛК України використання лісових ресурсів може здійснюватися в порядку загального і спеціального використання.
Відповідно до ст. 67 ЛК України у порядку спеціального використання можуть здійснюватися такі види використання лісових ресурсів: заготівля деревини; заготівля другорядних лісових матеріалів; побічні лісові користування; використання корисних властивостей лісів для культурно-оздоровчих, рекреаційних, спортивних, туристичних і освітньо-виховних цілей, потреб мисливського господарства, проведення науково-дослідних робіт. Законодавством України можуть передбачатися й інші види спеціального використання лісових ресурсів. Спеціальне використання лісових ресурсів здійснюється в межах лісових ділянок, виділених для цієї мети. Порядок та умови здійснення спеціального використання лісових ресурсів встановлюються Кабінетом Міністрів України.
За ч. 1 ст. 69 ЛК України спеціальне використання лісових ресурсів на виділеній лісовій ділянці проводиться за спеціальним дозволом - лісорубним квитком або лісовим квитком, що видається безоплатно.
Лісорубний або лісовий квиток є основним документом, на підставі якого: здійснюється спеціальне використання лісових ресурсів; ведеться облік дозволених до відпуску запасів деревини та інших продуктів лісу, встановлюються строки здійснення лісових користувань та вивезення заготовленої продукції, строки і способи очищення лісосік від порубкових решток, а також облік природного поновлення лісу, що підлягає збереженню; ведеться облік плати, нарахованої за використання лісових ресурсів (пункт 2 Порядку видачі спеціальних дозволів на використання лісових ресурсів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2007 р. № 761 "Про врегулювання питань щодо спеціального використання лісових ресурсів").

У справі, що переглядається ДП "Шепетівський військовий лісгосп" був виданий лісорубний квиток № 15 серії ІФ ЛРК № 008631, яким надано дозвіл на прохідну рубку в наступних місцях: квартал 3, виділ 26, площа ділянки - 1,3 га; квартал 14, виділ 4, площа ділянки 11,0 га; квартал 19, виділ 32, площа ділянки 6,0 га; квартал 22, виділ 4, площа 10,0 га; квартал 22, виділ 7, площа ділянки 4,3 га; квартал 37, виділ 27, площа ділянки 5,0 га; квартал 37, виділ 30, площа ділянки 5,2 га; квартал 37, виділ 31, площа ділянки 3,0 га; квартал 37, виділ 33, площа ділянки 3,3 га, квартал 0, виділ 3, площа ділянки 3,7 га.

Як свідчать встановлені обставини справи, ДЕІ у Вінницькій області в період з 09.09.2020 р. по 18.09.2020 р. було проведено позапланову перевірку дотримання ДП "Шепетівський військовий лісгосп" вимог природоохоронного законодавства, за результатами якої складено акт № 538/ВН від 18.09.2020 р., в якому зафіксовано порушення підприємством вимог природоохоронного законодавства, зокрема незаконної рубки лісових насаджень на підставі лісорубного квитка від 17.08.2020 р. серії ІФ ЛРК № 008631, який не відповідає вимогам закону.
Так, в акті зазначено, що лісорубний квиток за порядковим номером 15 від 17.09.2020 р. серія ІФ ЛРК № 008631 щодо проведення прохідної рубки: квартал 3 виділ 4 площа 11,0 га; квартал 19 виділ 32 площа 10,0 га; квартал 22 виділ 7 площа 4,3 га; квартал 37 виділ 27 площа 5,0 га; квартал 37 виділ 30 площа 5,2 га; квартал 37 виділ 31 площа 3,0 га; квартал 37 виділ 33 площа 3,3 га, виписаний неправомірно, чим порушено вимоги ст. ст. 19, 48, 64, 70 Лісового кодексу України, п. п. 4, 5, 13, 17 Правил, затверджених постановою КМУ № 724.
Також в ході проведення позапланового заходу державного нагляду щодо дотримання ДП "Шепетівський військовий лісгосп" вимог законодавства у сфері навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, ДЕІ у Вінницькій області встановлено, що в лісорубному квитку серії ІФ ЛРК № 008631 від 17.08.2020 р. зазначено, що його виписано на підставі матеріалів лісовпорядкування, проте рубка догляду прохідна в матеріалах лісовпорядкування не запроектована, що не відповідає п. 4 Правил поліпшення якісного складу лісів, яким визначено, що підставою для рубок формування і оздоровлення лісів є матеріали лісовпорядкування та обстежень, які проводяться власниками лісів і постійними лісокористувачами.
Також було встановлено, що у кварталі 37 виділ 27 площею 5 га, у кварталі 37 виділ 30 площею 5,2 га, у кварталі 37 виділ 31 площею 3.0 га, у кварталі 37 виділ 33 площею 3,3 га, у кварталі 14 виділ 4 площею 11 га, у кварталі 22 виділ 4 площею 10 га, рубка дерев не відповідає вимогам п. 17 Правил поліпшення якісного складу лісів, де зазначено, що рубки догляду закінчуються за один клас віку до настання стиглості деревостану та п. 13 Правил поліпшення якісного складу лісів, яким передбачено, що рубки проріджування і прохідні рубки проектуються виходячи з лісівничої доцільності, але за повноти насаджень не меншої 0,7 для прохідних рубок у соснових лісах штучного походження, 0,8 для прохідних рубок в інших лісах і 0,7 для рубок проріджування.

Відповідно до п. 1.4 Порядку організації та проведення перевірок суб`єктів господарювання щодо дотримання вимог природоохоронного законодавства, затвердженого наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України від 10.09.2008 р. № 464, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 15.01.2009 р. за № 181/16034, акт перевірки - документ, який фіксує факт проведення планових, позапланових перевірок суб`єктів господарювання і є носієм доказової інформації про виявлені порушення вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища та його дотримання.

З огляду на викладене, колегія суддів зазначає, що актом ДЕІ у Вінницькій області № 538/ВН від 18.09.2020 р. встановлено неправомірність видачі ДП "Шепетівський військовий лісгосп" лісорубного квитка від 17.09.2020р. серія ІФ ЛРК № 008631 на підставі якого проведено прохідну рубку: квартал 3 виділ 4 площа 11,0 га; квартал 19 виділ 32 площа 10,0 га; квартал 22 виділ 7 площа 4,3 га; квартал 37 виділ 27 площа 5,0 га; квартал 37 виділ 30 площа 5,2 га; квартал 37 виділ 31 площа 3,0 га; квартал 37 виділ 33 площа 3,3 га, чим порушено вимоги ст. ст. 19, 48, 64, 70 Лісового кодексу України, п. п. 4, 5, 13, 17 Правил, затверджених постановою КМУ №724.

Матеріали справи не містять зауважень (заперечень) відповідача щодо виявлених в акті порушень вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища (незаконної вирубки дерев). У справі відсутні докази того, що даний акт оспорювався, тобто він є чинним.

Тож із установлених судом обставин справи вбачається, що відповідач як постійний користувач лісу під час проведення рубки лісу не виконав свого обов`язку та здійснив рубку лісу на підставі лісорубного квитка від 17.08.2020 р. серії ІФ ЛРК № 008631, який не відповідає вимогам закону. Недотримання відповідачем нормативно визначеного порядку (правил) видачі лісорубного квитка є протиправною формою поведінки в результаті якої була проведена рубка дерев у лісовому масиві (кварталі).
В свою чергу , наслідком протиправної поведінки ДП "Шепетівський військовий лісгосп" є шкода, заподіяна лісу в результаті проведення вирубки дерев. Така шкода перебуває у безпосередньому причинному зв`язку з протиправною поведінкою відповідача, адже її заподіяння зумовлено невиконання нормативно визначеного порядку (правил) видачі лісорубного квитка.
Також вина відповідача у здійсненні рубки на підставі лісорубного квитка від 17.08.2020 р. серії ІФ ЛРК № 008631, який не відповідає вимогам закону презюмується та ним не спростована, адже відповідно до п. п. 1, 2 ч. 2 ст. 19, п. 5 ч. 1 ст. 64 ЛК України він як постійний користувач лісу не виконав свого обов`язку щодо здійснення охорони лісу від незаконних рубок та дотримання правил і норм використання лісових ресурсів.
Відтак відповідач як постійний користувач несе цивільно-правову відповідальність за порушення лісового законодавства, що мало наслідком проведення рубки лісу (див. висновок щодо цивільно-правової відповідальності постійних лісокористувачів за недотримання обов`язку з охорони та збереження лісу, викладений у постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у справі від 09.08.2018 р. № 909/976/17).

Ураховуючи наведене, суд погоджується з висновками місцевого господарського суду щодо наявності в діях відповідача складу цивільного правопорушення, необхідного для стягнення шкоди.

Щодо розміру збитків то позивачем надано розрахунки старшого державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Вінницької області Зарванського В.Г. від 18.09.2020 р. про розмір шкоди, заподіяної лісу внаслідок незаконного вирубування дерев, які проведені у відповідності до постанови Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 № 665 "Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу" та становить 263 824, 22 грн, що відповідачем не оспорюється.

За таких обставин, суд першої інстанції правомірно визнав вимоги ДЕІ у Вінницькій області щодо стягнення з ДП "Шепетівський військовий лісгосп" шкоди, заподіяної внаслідок порушення природоохоронного законодавства обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню в загальній сумі 263 824, 22 грн.

Щодо доводів відповідача про те, що рішенням Хмельницького окружного адміністративного суду від 12.04.2021 р. по справі № 560/1102/21 було визнано протиправними та скасовано пункти 1, 2, 3, 4, 6, 7 припису ДЕІ у Вінницькій області від 18.09.2020 р., то суд вказує наступне.
Так, за наслідками судового оскарження до адміністративного суду припису ДЕІ у Вінницькій області від 18.09.2020 р., суд у справі № 560/1102/21 вказав, що п. 5 цього припису щодо зобов`язання ДП "Шепетівський військовий лісгосп" внести зміни в лісорубний квиток за порядковим номером 15 від 17.09.2020 р. серія ІФ ЛРК № 008631 шляхом виключення ділянок призначених для проведення прохідної рубки: квартал 3 виділ 4 площа 11,0 га; квартал 19 виділ 32 площа 10,0 га; квартал 22 виділ 7 площа 4,3 га; квартал 37 виділ 27 площа 5,0 га; квартал 37 виділ 30 площа 5,2 га; квартал 37 виділ 31 площа 3,0 га; квартал 37 виділ 33 площа 3,3 га, як такі, що включені в зазначений лісорубний квиток з порушенням ст. 70 Лісового кодексу України, залишено в силі.
Тобто, в рішенні суду у справі № 560/1102/21 п. 5 припису щодо внесення змін в лісорубний квиток за порядковим номером 15 від 17.09.2020 р. серія ІФ ЛРК № 008631, який узгоджується із виявленими порушеннями вимог, які викладені в акті № 538/ВН від 18.09.2020 р., підлягає до виконання, оскільки є законним.
Разом з тим, апеляційний господарський суд зазначає, що навіть скасування припису ДЕІ у Вінницькій області від 18.09.2020 р. не скасовує встановленого в акті № 538/ВН від 18.09.2020 р. факту правопорушення у сфері природоохоронного законодавства. Природоохоронне законодавство не ставить у залежність від скасування/нескасування та/або дійсності/недійсності припису про усунення виявлених порушень, винесеного на підставі акта перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства, можливість стягнення шкоди, завданої порушенням природоохоронного законодавства, та відповідно задоволення такого позову.

Посилання відповідача на протоколи про адміністративне правопорушення та на притягнення до відповідальності третіх осіб, сплату цими особами штрафу, а також наявність кримінального провадження про притягнення винних осіб до відповідальності, не звільняє відповідача, як постійного лісокористувача від цивільно-правової відповідальності, враховуючи також і встановлену законом презумпцію вини заподіювача шкоди.

Суд апеляційної інстанції зазначає, що в рішенні ЄСПЛ "Кузнєцов та інші проти Росії" від 11.01.2007 р., аналізуючи право особи на справедливий розгляд її справи відповідно до статті 6 Конвенції, зазначено, що обов`язок національних судів щодо викладу мотивів своїх рішень полягає не тільки у зазначенні підстав, на яких такі рішення ґрунтуються, але й у демонстрації справедливого та однакового підходу до заслуховування сторін.

ЄСПЛ у рішенні в справі "Серявін та інші проти України" зазначав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення. ЄСПЛ зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід (рішення ЄСПЛ у справі "Трофимчук проти України").
З огляду на викладене, колегія суддів апеляційного суду вважає, що суд першої інстанції належно виконав свій обов`язок щодо мотивації прийнятого ним рішення у даній справі та дійшов вірного висновку про наявність підстав для задоволення позову.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 275 ГПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.
Статтею 276 ГПК України унормовано, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За таких обставин, Північно-західний апеляційний господарський суд дійшов висновку, що рішення Господарського суду Хмельницької області від 08.06.2022 р. у справі № 902/1320/21 необхідно залишити без змін, а апеляційну скаргу ДП "Шепетівський військовий лісгосп" - без задоволення.

Судові витрати за розгляд апеляційної скарги покладаються на відповідача згідно ст. ст. 129, 282 ГПК України.

Керуючись ст. ст. 129, 269, 270, 273, 275, 276, 281-284 ГПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:
1. Апеляційну скаргу Державного підприємства "Шепетівський військовий лісгосп" на рішення Господарського суду Хмельницької області від 08.06.2022 р. у справі № 902/1320/21 – залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції – без змін.

2. Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку протягом двадцяти днів з дня складання повного судового рішення до Верховного Суду, відповідно до ст. ст. 287-291 ГПК України.

3. Справу повернути до Господарського суду Хмельницької області.

Повний текст постанови складено 16 вересня 2022

Головуючий  суддя                                                                      Олексюк Г.Є. 

Суддя                                                                                              Гудак А.В.  

Суддя                                                                                              Мельник О.В.