П О С Т А Н О В А 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа №  560/3277/22 
Головуючий суддя 1-ої інстанції -  Ковальчук О.К. 
Суддя-доповідач -  Матохнюк Д.Б.   
20 грудня 2022 року 
м. Вінниця
Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
головуючого судді:  Матохнюка Д.Б. 
суддів:  Гонтарука В. М.  Білої Л.М. , 

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу 1 Державного пожежно-рятувального загону Головного управління державної служби України з питань надзвичайних ситуацій у Хмельницькій області на рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 22 липня 2022 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до 1 Державного пожежно-рятувального загону Головного управління державної служби України з питань надзвичайних ситуацій у Хмельницькій області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії, 
В С Т А Н О В И В :
у лютому 2022 року ОСОБА_1 звернувся в суд з адміністративним позовом до 1 державного пожежно-рятувального загону Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Хмельницькій області в якому просив:
-визнати протиправною бездіяльність 1 державного пожежно-рятувального загону Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Хмельницькій області щодо ненарахування та невиплати позивачу грошового забезпечення за час вимушеного прогулу в період з 06.08.2020 р. по 28.06.2021;
- стягнути з 1 державного пожежно-рятувального загону Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Хмельницькій області на користь позивача грошове забезпечення за час вимушеного прогулу в період з 06.08.2020 по 28.06.2021.
22 липня 2022 року Хмельницький окружний адміністративний суд прийняв рішення про задоволення позовних вимог. 
Не погоджуючись з судовим рішенням відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати вказане рішення та прийняти нову постанову, якою відмовити у задоволенні позовних вимог. 
В обґрунтування апеляційної скарги апелянт послався на неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права, порушення норм процесуального права, що, на його думку, призвело до неправильного вирішення спору.
Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи та перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, виходячи з наступного.
Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Як встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, рішенням Хмельницького окружного адміністративного суду від 05 серпня 2020 року по справі № 560/3025/20 визнано протиправним та скасовано наказ Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Хмельницькій області від 13 травня 2020 року № 196 "Про звільнення осіб начальницького складу"; поновлено ОСОБА_1 , майора служби цивільного захисту, на посаді заступника начальника 3 державної пожежно-рятувальної частини 1 державного пожежно-рятувального загону ГУ ДСНС України у Хмельницькій області та поновлено дію контракту про проходження служби цивільного захисту від 02 червня 2016 року № 273/16, укладеного між ОСОБА_1 та Начальником ГУ ДСНС України у Хмельницькій області; стягнуто з Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Хмельницькій області на користь ОСОБА_1 грошове забезпечення за час вимушеного прогулу з 14 травня 2020 року по 05 серпня 2020 року в сумі 43977 грн. 34 коп.
Вказане рішення допущене до негайного виконання поновлення на посаді ОСОБА_1 та виплату заробітної плати у межах суми стягнення за один місяць. 
Проте, Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Хмельницькій області рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 05 серпня 2020 року по справі № 560/3025/20 в частині негайного виконання виконане не було.
Постановою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 27 жовтня 2020 року скасовано рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 05 серпня 2020 року  та ухвалено нове рішення, яким в задоволенні адміністративного позову відмовлено. 
Проте, постановою Верховного Суду від 10 червня 2021 р. у справі № 560/3025/20 постанову Сьомого апеляційного адміністративного суду від 27 жовтня 2020 року скасовано, рішення  Хмельницького окружного адміністративного суду від 05 серпня 2020 року залишено в силі.
За таких обставин, 22.06.2021 позивач звернувся до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Хмельницькій області із заявою про поновлення його на посаді заступника начальника 3 державної пожежно-рятувальної частини 1 державного пожежно-рятувального загону ГУ ДСНС України у Хмельницькій області, поновлення дії контракту про проходження служби цивільного захисту від 02 червня 2016 року № 273/16, та виплату грошового забезпечення за час вимушеного прогулу з 14.05.2020 р. по дату фактичною поновлення  на посаді.
Так, наказом ГУ ДСНС України у Хмельницькій області від 25 червня 2021 р. №327 «Про поновлення на посаді ОСОБА_1 » поновлено позивача на посаді з 29.06.2021 р. За час вимушеного прогулу з 14 травня 2020 р. по 05 серпня 2020 р. позивачу виплачені кошти у розмірі 43977,34 грн.
Вважаючи, що виплата грошового забезпечення за час вимушеного прогулу відбулась не в повному обсязі та не за весь період вимушеного прогулу, та мала бути виплачена: з 14 травня 2020 р. по 28 червня 2021р., позивач звернувся до суду з даним позовом.
За результатами встановлених обставин судом першої інстанції зроблено висновок щодо обґрунтованості позовних вимог.
Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.
Відповідно до ст.129-1 Конституції України суд ухвалює рішення іменем України. Судове рішення є обов`язковим до виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку. Контроль за виконанням судового рішення здійснює суд.
Згідно ч.ч. 2, 3 ст. 14 КАС України судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України. Невиконання судового рішення тягне за собою відповідальність, встановлену законом.
Статтею 370 КАС України визначено, що судове рішення, яке набрало законної сили, є обов`язковим для учасників справи, для їхніх правонаступників, а також для всіх органів, підприємств, установ та організацій, посадових чи службових осіб, інших фізичних осіб і підлягає виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, або за принципом взаємності, - за її межами.
Невиконання судового рішення тягне за собою відповідальність, встановлену законом.
Згідно ч. 1 ст. 235 Кодексу законів про працю України (КЗпП України) у разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу, у тому числі у зв`язку з повідомленням про порушення вимог Закону України "Про запобігання корупції" іншою особою, працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір.
Рішення про поновлення на роботі незаконно звільненого працівника, прийняте органом, який розглядав трудовий спір, підлягає негайному виконанню (ч. 7 ст. 235 КЗпП України).
Аналогічна за змістом норма міститься в п. 3 ч. 1 ст. 371 КАС України, згідно якої негайно виконуються рішення суду про поновлення на посаді у відносинах публічної служби.
Статтею 236 КЗпП України визначено, що у разі затримки власником або уповноваженим ним органом виконання рішення органу, який розглядав трудовий спір про поновлення на роботі незаконно звільненого або переведеного на іншу роботу працівника, цей орган виносить ухвалу про виплату йому середнього заробітку або різниці в заробітку за час затримки.
Тобто, законодавець передбачає обов`язок роботодавця добровільно і негайно виконати рішення суду про поновлення на роботі працівника в разі його незаконного звільнення. Негайне виконання судового рішення полягає в тому, що воно підлягає виконанню не з часу набрання ним законної сили, що передбачено для переважної більшості судових рішень, а негайно з часу його оголошення в судовому засіданні, чим забезпечується швидкий і реальний захист життєво важливих прав та інтересів громадян і держави.
Невиконання судового рішення тягне за собою відповідальність, встановлену законом.
Так, рішенням Хмельницького окружного адміністративного суду від 05 серпня 2020 року по справі № 560/3025/20 допущене до негайного виконання поновлення на посаді ОСОБА_1 та виплату заробітної плати у межах суми стягнення за один місяць.
Проте, наказом ГУ ДСНС України у Хмельницькій області від 25 червня 2021 р. №327 «Про поновлення на посаді ОСОБА_1 » поновлено позивача на посаді з 29.06.2021.
Таким чином, рішення суду в добровільному порядку не було виконане відповідачем.
За таких обставин, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про наявність підстав для притягнення відповідача до відповідальності шляхом стягнення на користь позивача середнього заробітку за період з 06.08.2020 по 28.06.2021.
Відповідно до положень Порядку №100, середньомісячна заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за останні 2 календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов`язана відповідна виплата. Працівникам, які пропрацювали на підприємстві, в установі, організації менше двох календарних місяців, середня заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за фактично відпрацьований час.
Нарахування виплат у всіх випадках збереження середньої заробітної плати провадиться виходячи з розміру середньоденної (годинної) заробітної плати.
Нарахування виплат, що обчислюються із середньої заробітної плати за останні два місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів/годин, а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком.
Середньоденна (годинна) заробітна плата визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, - на число календарних днів за цей період.).
Середньомісячне число робочих днів розраховується діленням на 2 сумарного числа робочих днів за останні два календарні місяці згідно з графіком роботи підприємства, установи, організації, встановленим з дотриманням вимог законодавства.
Так, рішенням Хмельницького окружного адміністративного суду від 05.08.2020 р. у справі №560/3025/20 встановлено, що згідно з довідкою Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Хмельницькій області № 335/51 від 20 липня 2020 року, середня заробітна плата позивача за останні два місяці роботи за березень - квітень 2020 року складає 31854,56 грн, відтак, середньоденний заробіток ОСОБА_1 за березень - квітень 2020 року складає 758,23 грн.
При цьому, період затримки виконання рішення з 06.08.2020 р. по 28.06.2021 року становить 221 робочий день, а розмір середньоденного заробітку позивача 758,56 грн. 
Таким чином, сума середнього заробітку позивача за 221 робочий день затримки виконання рішення суду про негайне поновлення його на роботі, яка підлягає стягненню з відповідача, становить 167568,83 грн. (758,23 грн. х 221).
Підсумовуючи викладене, колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції при вирішенні даного публічно-правового спору правильно встановив фактичні обставини справи та надав їм належну правову оцінку, а доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують та не дають правових підстав для скасування оскаржуваного судового рішення.
Колегія суддів звертає увагу, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Відповідно до ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду –без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права. 
З огляду на викладене, колегія суддів вважає, що судом першої інстанції при ухваленні оскаржуваного рішення дотримано норми матеріального і процесуального права, а тому відсутні підстави для задоволення вимог апеляційної скарги.
Одночасно слід зазначити, що в контексті положень п.6 ч.6 ст.12 КАС України дана справа відноситься до категорій справ незначної складності, а тому відповідно до п.2 ч.5 ст.328 цього Кодексу судове рішення за результатами її розгляду судом апеляційної інстанції в касаційному порядку оскарженню не підлягає.  
Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд 
П О С Т А Н О В И В :
апеляційну скаргу 1 Державного пожежно-рятувального загону Головного управління державної служби України з питань надзвичайних ситуацій у Хмельницькій області залишити без задоволення, а рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 22 липня 2022 року - без змін.
Постанова суду набирає законної сили з моменту прийняття та оскарженню не підлягає, крім випадків передбачених пп. "а"-"г" п.2 ч.5 ст. 328 КАС України. 

Головуючий	 	 	Матохнюк Д.Б.	
 	 	 	 	
Судді	 	    	Гонтарук В. М.    Біла Л.М.