УХВАЛА

03 жовтня 2022 року 
м. Київ

cправа №  911/2183/21 

Верховний Суд у складі судді Касаційного господарського суду Кібенко О.Р., 

розглянувши заяву Військової частини НОМЕР_1 
про відвід судді Львова Б.Ю.
від розгляду касаційної скарги Військової частини НОМЕР_1 
на рішення господарського суду міста Києва від 18.11.2021,
та постанову Північного апеляційного господарського суду від 21.06.2022
у справі за позовом Військової частини НОМЕР_1 
до Товариства з обмеженою відповідальністю "171 Чернігівський ремонтний завод - 171 ЧРЗ"
про розірвання договору,
ВСТАНОВИВ:
1.          Військова частина НОМЕР_1 звернулася до Господарського суду Київської області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "171 Чернігівський ремонтний завод - 171 ЧРЗ" про розірвання договору про закупівлю послуг за державні кошти №13/7 від 23.04.2021.
2.          Господарський суд міста Києва рішенням від 18.11.2021, залишеним без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 21.06.2022, у задоволенні позову відмовив. 
3.          11.07.2022 (через систему "Електронний суд") Військова частина НОМЕР_1 звернулася до Верховного Суду з касаційною скаргою, у якій просить скасувати рішення Господарського суду міста Києва від 18.11.2021 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 21.06.2022 та ухвалити нове рішення - про задоволення позову.
4.          Автоматизованою системою документообігу суду для розгляду справи №911/2183/21 за касаційною скаргою Військової частини НОМЕР_1 визначено колегію суддів у складі: Селіваненко В.П. - головуючий, Булгакова І.В., Львов Б.Ю., що підтверджується протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 11.07.2022.
5.          Верховний Суд ухвалою від 16.08.2022 відкрив касаційне провадження у справі №911/2183/21 за касаційною скаргою Військової частини НОМЕР_1 та призначив справу до розгляду у відкритому судовому засіданні на     04.10.2022 об 11:00.
6.          28.09.2022 до Верховного Суду від Військової частини НОМЕР_1 надійшла заява про відвід судді Львова Б.Ю.
7.          Верховний Суд ухвалою від 29.09.2022 заяву визнав необґрунтованою, справу №911/2183/21 передав на авторозподіл для визначення судді з розгляду заяви Військової частини НОМЕР_1 про відвід судді Львова Б.Ю. від розгляду цієї справи.
8.          Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 29.09.2022 для розгляду заяви про відвід судді Львова Б.Ю. від розгляду справи №911/2183/21 визначено суддю Верховного Суду Кібенко О.Р.
9.          Вивчивши матеріали справи та розглянувши вказану заяву, Верховний Суд вважає, що заява підлягає задоволенню, виходячи з мотивів, викладених нижче. 
10.          У заяві про відвід судді заявник зазначає такі підстави для відводу (факти, які, на думку заявника, свідчать про наявність сумнівів у неупередженості суду):
1)          у засобах масової інформації поширено відомості про нібито наявність у судді Львова Б.Ю. російського громадянства;
2)          позивач є військовою частиною, яка бере участь у логістичному забезпеченні Збройних Сил України для відбиття неспровокованої агресії з боку російської федерації, громадянином якої, відповідно до поширеної інформації, нібито є суддя Львов Б.Ю.;
3)          оскільки поширена інформація не спростована, у позивача існує сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.
11.          Підстави для відводу (самовідводу) судді визначені статтями 35, 36 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК).
12.          В силу положень частин 2 та 3 ст.38 ГПК з підстав, зазначених у статтях 35, 36 і 37 цього Кодексу, судді може бути заявлено відвід учасниками справи. Відвід повинен бути вмотивованим.
13.          Відповідно до ч.1 ст.35 ГПК суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.
14.          Наведеними нормами передбачено обов`язкові підстави для відводу (самовідводу) судді. Втім, посилання на відповідну обставину повинно бути обґрунтованим, а сама обставина - такою, що дійсно викликає сумнів в неупередженості або об`єктивності судді, колегії суддів.
15.          Пунктом 1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.
16.          Як зазначає Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) у рішенні від 24.05.1989 у "Справі Гаусшильдта" (заява №11/1987/134/188), найголовніше - це довіра, яку в демократичному суспільстві повинні мати суди у громадськості.
17.          Головною метою відводу є гарантування безсторонності суду, зокрема, щоб запобігти упередженості судді (суддів) під час розгляду справи, а мета самовідводу - запобігання будь-яким сумнівам щодо безсторонності судді.
18.          Згідно з усталеною практикою ЄСПЛ обґрунтованість підстав для надання висновку щодо безсторонності суду для мети п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод має встановлюватися згідно з: 
-          "об`єктивним критерієм", який передбачає, що встановлення наявності упередженості суду (суддів) має бути визначено окремо від поведінки судді, тобто має бути з`ясовано, чи існують очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність; вирішальною є саме наявність відповідних обставин, підтверджених належними та допустимими доказами, які свідчать про обґрунтованість сумніву в неупередженості суду; позиція зацікавленої сторони є важливою, але не вирішальною; 
-          "суб`єктивним критерієм", який вимагає оцінки реальних дій, поведінки судді під час розгляду конкретної справи і тільки після встановлення фактів у поведінці судді, які можна кваліфікувати як прояв упередженості, можливо поставити під сумнів його безсторонність; особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів іншого.
19.          ЄСПЛ зазначає, що у кожній окремій справі потрібно вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу й такий ступінь, що свідчать про небезсторонність суду. Безумовно, сторони можуть побоюватися, що суддя є небезстороннім, але вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.
20.          Навіть зовнішні прояви можуть мати певну важливість або, іншими словами, "правосуддя повинно не тільки чинитися, повинно бути також видно, що воно чиниться". Важливим питанням є довіра, яку суди повинні вселяти в громадськість у демократичному суспільстві.
21.          Як вказано у Бангалорських принципах поведінки судді, схвалених резолюцією 2006/23 Економічної і Соціальної Ради ООН від 27.07.2006 (далі - Бангалорські принципи), об`єктивність судді є потрібною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті ухваленого рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його ухвалення.
22.          Сприйняття об`єктивності визначається за допомогою критерію "розумного спостерігача". У разі, коли є підстави передбачати, що суддя є або може бути необ`єктивним (з різних причин) - це дискредитує суспільну довіру до судової влади. 
23.          Постановляючи ухвалу від 29.09.2022 про визнання заяви про відвід судді Львова Б.Ю. необґрунтованою, колегія суддів мотивувала її, з посиланням на положення статей 35, 36, 39 ГПК, тим, що  наразі не існує жодного офіційного підтвердження викладених в заяві обставин, а зазначена заявником інформація не може слугувати підставою для відводу судді Львова Б.Ю. від розгляду цієї справи; до того ж такі обставини не мають стосунку до вирішення судом саме цієї справи в аспекті упередженості або необ`єктивності судді у її розгляді.
24.          Відповідно до ст.234 ГПК ухвала, що викладається окремим документом, складається із, зокрема, мотивувальної частини із зазначенням мотивів, з яких суд дійшов висновків, і закону, яким керувався суд, постановляючи ухвалу.
25.          Згідно із ст.236 ГПК судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
26.          Отже ухвала суду повинна містити мотиви, з яких суд дійшов відповідних висновків.
27.           Інформація щодо можливої наявності у Львова Б.Ю. громадянства російської федерації широко висвітлювалася у засобах масової інформації. На момент заявлення відводу           Військовою частиною НОМЕР_1  ця інформація не була ані підтвердженою, ані спростосваною. 
28.          У подібних випадках суду необхідно діяти вкрай уважно, максимально ретельно підходити до розгляду заяв та детально аргументувати свої висновки. Саме в таких випадках вкрай важливе значення мають зовнішні прояви, які підтверджують, що "правосуддя дійсно чиниться". Довіра, яку суди повинні вселяти в громадськість у демократичному суспільстві, в таких випадках набуває особливої ваги.
29.          Визнаючи заяву про відвід необґрунтованою, колегія суддів вказала, що наразі не існує жодного офіційного підтвердження викладених в заяві обставин, а зазначена заявником інформація не може слугувати підставою для відводу судді. 
30. Такий висновок вбачається помилковим, адже п.5 ч.1 ст. 35 ГПК вказує на наявність обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді як на достатню підставу для відводу. Академічний тлумачний словник української мови визначає сумнів як "непевність щодо вірогідності, можливості чого-небудь; брак твердої впевненості в комусь, чомусь". 
31.          Згідно з п.12 висновку №1 (2001) Консультативної ради європейських судів для Комітету Ради Європи "Про стандарти незалежності судових органів і незмінності суддів" від 01.01.2001 незалежність судової влади означає повну неупередженість із боку суддів. При постановленні судових рішень щодо сторін в судовому розгляді судді повинні бути безсторонніми, вільними від будь-яких зав`язків, прихильності чи упередження, що впливає або може сприйматися як таке, що впливає на здатність судді приймати незалежні рішення. Судова влада повинна користуватися довірою не тільки з боку сторін у конкретній справі, але і з боку суспільства в цілому. Суддя повинен не тільки бути реально вільним від будь-якого невідповідного упередження або впливу, але він або вона повинні бути вільними від цього й в очах розумного спостерігача. В іншому випадку довіра до незалежності судової влади буде підірвана.
32. Предметом позову у цій справі є розірвання договору про закупівлю послуг за державні кошти для проведення капітального ремонту інженерної техніки спеціального призначення - берегових ланок понтонно-мостового парку, яка використовується Збройними Силами України для вирішення поставлених завдань. 
33. У зв`язку з агресією з боку російської федерації відповідно до Закону "Про оборону України" з 2014 року в Україні триває особливий період, а з 24.02.2022 в Україні введено воєнний стан, який неодноразово подовжувався та діє на теперішній час.
34.          Враховуючи зміст інформації, яка розповсюджена у засобах масової інформації стосовно судді Львова Б.Ю. (наявність громадянства російської федерації), яка не була ані підтверджена, ані спростована компетентними органами на дату заявлення відводу, статус заявника як військової частини, яка здійснює логістичне забезпечення Збройних Сил України в умовах агресії з боку російської федерації, суть спору, наведені вище положення п.5 ч.1 ст.35 ГПК, Бангалорських принципів та висновок Консультативної ради європейських судів для Комітету Ради Європи, з метою уникнення будь-яких сумнівів у сторін, інших учасників судового процесу та громадськості щодо неупередженості Верховного Суду та забезпечення довіри до судової влади в Україні, Верховний Суд дійшов до висновку про задоволення заявленого відводу.
Керуючись статтями 35, 38, 39, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд 

У Х В А Л И В :
1.          Задовольнити заяву Військової частини НОМЕР_1 про відвід судді Верховного Суду Львова Б.Ю. від розгляду справи №911/2183/21 за касаційною скаргою Військової частини НОМЕР_1 на рішення господарського суду міста Києва від 18.11.2021 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 21.06.2022.
2.          Справу №911/2183/21 направити на повторний автоматизований розподіл для визначення судді-члена колегії для розгляду справи у порядку, встановленому статтею 32 Господарського процесуального кодексу України.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Суддя                                                                                                    О. Кібенко