УХВАЛА

26 жовтня 2022 року 
м. Київ
cправа №  904/4651/21 

Верховний Суд у складі судді Касаційного господарського суду 
Кондратової І.Д.,

розглянувши касаційну скаргу Дніпропетровської обласної профспілкової організації Всеукраїнської профспілки працівників харчової, переробної промисловості та суміжних галузей;

на постанову Центрального апеляційного господарського суду 
(Вечірко І.О. - головуючий, судді - Білецька Л.М., Парусніков Ю.Б.)
від 14.09.2022

у справі за позовом Дніпропетровської обласної профспілкової організації Всеукраїнської профспілки працівників харчової, переробної промисловості та суміжних галузей;
до: 1.  Первинної профспілкової організації Товариства з обмеженою відповідальністю "Дніпровський хлібокомбінат №5";
2. Первинної профспілкової організації Товариства з обмеженою відповідальністю "Дніпровський хлібокомбінат №11";
3. Первинної профспілкової організації Товариства з обмеженою відповідальністю "Дніпромлин";
4. Первинної профспілкової організації Приватного акціонерного товариства "Нікопольський хлібокомбінат";
5. Первинної профспілкової організації Приватного акціонерного товариства "Павлоградхліб";
6. Первинної профспілкової організації Товариства з обмеженою відповідальністю "Хлібзавод №10";
третя особа-1, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача-1: Товариство з обмеженою відповідальністю "Дніпровський хлібокомбінат №5";
третя особа-2, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача-2: Товариство з обмеженою відповідальністю "Дніпровський хлібокомбінат №11";
третя особа-3, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача-3: Товариство з обмеженою відповідальністю "Дніпромлин";
третя особа-4, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача-4: Приватне акціонерне товариство "Нікопольський хлібокомбінат";
третя особа-5, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача-5: Приватне акціонерне товариство "Павлоградхліб";
третя особа-6, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача-6: Товариство з обмеженою відповідальністю "Хлібзавод №10"
про стягнення 156 071,20 грн,

ВСТАНОВИВ: 

1.          Дніпропетровська обласна профспілкова організація Всеукраїнської профспілки працівників харчової, переробної промисловості та суміжних галузей (далі - Обласна профспілкова організація) звернулася до Господарського суду Дніпропетровської області з позовом, яким просила стягнути заборгованість по перерахункам 30% профспілкових внесків, а саме:
- з Первинної профспілкової організації ТОВ "Дніпровський хлібокомбінат №5" - 19 654,90 грн;
- з Первинної профспілкової організації ТОВ "Дніпровський хлібокомбінат №11" - 30 909,48 грн;
- з Первинної профспілкової організації ТОВ "Дніпромлин" -  38 351,35 грн;
- з Первинної профспілкової організації ПАТ "Нікопольський хлібокомбінат" - 14 933,65 грн;
- з Первинної профспілкової організації ПАТ "Павлоградхліб" - 12 221,50 грн;
- з Первинної профспілкової організації ТОВ "Хлібзавод №10"  - 40 000,32 грн.

2.          В обґрунтування заявлених вимог позивач посилається на порушення відповідачами умов договорів про перерахування профспілкових внесків, невиконання статті 93 Статуту Всеукраїнської профспілки працівників харчової, переробної промисловості та суміжних галузей, статті 249 Кодексу законів про працю України, статей  42, 44 Закону України "Про професійні спілки, їх права і гарантії діяльності". Зазначає, що з 01.10.2020 до 25.03.2021 членські внески відповідачами на рахунок позивача не перераховувались.

3.          Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 22.11.2021, залишеною без змін постановою Центрального апеляційного господарського суду від 14.09.2022, клопотання відповідачів та третіх осіб задоволено та закрито провадження у справі № 904/4651/21.

4.          Суд першої інстанції виходив з того, що предметом договорів є утримання та перерахування профспілкових внесків первинній та обласній профспілкам, а тому правовідносини, які виникли у сторін не мають характеру господарських правовідносин у розумінні статті 3 ГПК України. Господарським процесуальним кодексом України не передбачено положень, які б віднесли спір у справі до таких, що належать до юрисдикції господарського суду, натомість такий спір відноситься до виключної компетенції профспілок та їх внутрішньо-організаційної діяльності, тому такий спір має вирішуватися відповідно до статутних документів профспілок та законодавства, яке регулює основи їхньої діяльності. Спір має розглядатись у порядку цивільного судочинства.

5.          Суд апеляційної інстанції погодився з місцевим господарським судом та додатково зазначив, що цей спір пов`язаний з неналежним виконанням угод та є спором (конфліктом) у розумінні статті 2 Закону України "Про порядок вирішення колективних трудових спорів (конфліктів)". Тобто, оскільки спір виник у зв`язку з невиконанням вимог законодавства про працю щодо забезпечення діяльності професійної спілки з питань, віднесених до її повноважень, цей спір є трудовим та віднесений до цивільного судочинства.

6.          19.10.2022 Обласна профспілкова організація звернулася до Верховного Суду з касаційною скаргою, в якій просить постанову суду апеляційної інстанції скасувати та надіслати справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

7.          Верховний Суд перевірив форму і зміст касаційної скарги, установив, що скаргу подано без додержання вимог, викладених у пункті 2 частини четвертої статті 290 ГПК України, який визначає, що до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

8.          Вирішуючи питання щодо обов`язку скаржника сплатити судовий збір у встановлених порядку і розмірі, суд виходить з того, що правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України "Про судовий збір" № 3674-VI від 08.07.2011.

9.          Згідно з частиною першою статті 4 цього Закону судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

10.          Відповідно до підпункту 7 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" ставка судового збору за подання касаційної скарги на ухвалу суду складає 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

11.          Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2022 рік" з 1 січня 2022 року встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі 2481,00 грн.

12.          Отже, за подання цієї касаційної скарги судовий збір повинен був сплачений у розмірі 2 481,00 грн.

13.          До касаційної скарги скаржник не додав документ, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

14.          Тому заявнику необхідно сплатити зазначену суму судового збору та надати суду оригінал відповідного платіжного доручення. 

15.          Пунктом 6 частини другої статті 290 ГПК України встановлено, що у касаційній скарзі повинно бути зазначено вимоги особи, яка подає скаргу.

16.          Так, скаржник просить скасувати постанову центрального апеляційного господарського суду від 14.09.2022, проте у прохальній частині касаційної скарги не зазначає щодо ухвали суду першої інстанції, яка залишена без змін постановою суду апеляційної інстанції.

17.          Зважаючи на зазначене, скаржнику необхідно уточнити вимоги касаційної скарги, враховуючи статтю 308 ГПК України.

18.          Крім того, статтею 291 ГПК України передбачено, що особа, яка подає касаційну скаргу, надсилає іншим учасникам справи копію цієї скарги і доданих до неї документів, які у них відсутні, листом з описом вкладення.

19.          Докази надсилання копії касаційної скарги учасникам справи відсутні. 

20.          Неповідомлення учасників судового процесу у справі про звернення з касаційною скаргою порушує процесуальні права цих учасників, принципи рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом та змагальності сторін, закріплені частиною третьою статті 2 ГПК України.

21.          У зв`язку з цим скаржнику потрібно надати Верховному Суду докази надсилання усім відповідачам та третім особам копії касаційної скарги з додатками, листом з описом вкладення.

22.          Згідно з частиною другою статті 292 ГПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

23.          Відповідно до частини другої статті 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись нормами статей 174, 234, 288, 291, 308 пункту 2 частини четвертої статті 290, частини другої статті 292 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд,

У Х В А Л И В:
1.          Касаційну скаргу Дніпропетровської обласної профспілкової організації Всеукраїнської профспілки працівників харчової, переробної промисловості та суміжних галузей на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 14.09.2022 у справі № 904/4651/21 залишити без руху.
2.          Встановити скаржнику строк десять днів з дня вручення ухвали для усунення недоліків касаційної скарги таким способом: 
-          надати суду документ, що підтверджує сплату судового збору у розмірі 2 481,00 грн;
- уточнити вимоги касаційної скарги та повноваження, які суд касаційної інстанції повинен застосувати за результатами перегляду оскаржуваних судових рішень;
- подати до суду докази надсилання учасникам справи копії касаційної скарги з додатками, листом з описом вкладення.

3. Роз`яснити скаржнику, що у разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали скарга вважатиметься неподаною та буде повернута скаржнику.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Суддя                                                                                                           І. Кондратова