Справа № 303/9643/21

П О С Т А Н О В А
Іменем України
       13 жовтня 2022 року м. Ужгород

Закарпатський апеляційний суд у складі:
головуючого: Джуги С.Д.,
суддів: Кожух О.А., Куштана Б.П.
розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу (без повідомлення учасників справи) ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 , на ухвалу Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 18 квітня 2022 року у складі судді Гутій О.В., у справі за заявою ОСОБА_1 про скасування судового наказу від 17 березня 2022 року у справі № 303/943/21 за заявою Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи "Закарпатгаз" до ОСОБА_1 про видачу судового наказу,-
в с т а н о в и в :

13 квітня 2022 року ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 , подала до суду заяву про скасування судового наказу від 17 березня 2022 року по справі № 303/9643/21 за заявою Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Закарпатгаз» до ОСОБА_1 про видачу судового наказу.
Ухвалою Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 18 квітня 2022 року заяву ОСОБА_1  в інтересах якої діє ОСОБА_2 про скасування судового наказу - повернуто без розгляду на підставі п. 6 ст. 170 ЦПК України.
В апеляційній скарзі ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 , просить скасувати дану ухвалу, оскільки така постановлена з порушенням норм матеріального та процесуального законодавства, а також просить вирішити питання судових витрат, понесених ОСОБА_1 у судах першої та апеляційної інстанції. Доводи апеляційної скарги зводяться до того, що у суду першої інстанції не було правових підстав для повернення заяви без розгляду. 
Представник апелянта звертає увагу на те, що заяву про скасування судового наказу разом із вказаними до неї додатками було об`єднано в один документ з 7 аркушів в форматі PDF в розмірі 2,6 Мб, підписано КЕП та подано ним на електронну адресу суду у відповідності до вимог ст.170 ЦПК України щодо форми і змісту такої заяви. Надсилання документу в такому форматі виключає можливість часткового отримання змісту документу, розмір документу свідчить про наявність у ньому вкладених фотокопій. Про автентичність створеного, підписаного КЕП та направленого до суду документу свідчить однаковий розмір файлу, проміжок часу у який цей файл був створений, підписаний та відправлений. В оскаржуваній ухвалі судом помилково зазначено, у заяві про скасування судового наказу ОСОБА_1 вказує, що нею сплачено заборгованість за оплату послуг з газопостачання, на підтвердження необґрунтованості вимог стягувача, однак до заяви не додано відповідних квитанцій, оскільки, в поданій заяві навпаки вказувалось на те, що ОСОБА_1 не здійснювала жодних платежів, так як договір між сторонами не укладався, а тому в даному випадку наявний спір про право. Також в ухвалі помилково вказується на те, що заява не містить посилання про дату отримання судового наказу та не сплачено судовий збір за подачу заяви про скасування судового наказу, оскільки в поданій заяві зазначено про дату отримання судового наказу та додано копія конверту з ідентифікатором про дату отримання судового наказу, документ, що підтверджує сплату судового збору та документ, що підтверджує повноваження представника боржника.
Відзиву на апеляційну скаргу не надходило.
Заслухавши доповідь судді-доповідача, розглянувши і дослідивши матеріали справи та перевіривши наведені в апеляційній скарзі доводи, апеляційний суд дійшов висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, а оскаржувана ухвала скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду з таких підстав.
Відповідно до ч.2 ст.369 ЦПК України апеляційні скарги на ухвали суду, зокрема, про повернення заяви позивачеві (п.6 ч.1 ст.353 цього Кодексу), розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.
Згідно з ч.13 ст.7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.
Повертаючи без розгляду заяву про скасування судового наказу суд першої інстанції виходив з того, що ОСОБА_1 , в інтересах якої діє предстаник ОСОБА_2 , не виконала вимоги ст.170 ЦПК України, щодо форми і змісту такої заяви.
Однак, з такими висновками не погоджується апеляційний суд, виходячи з наступного.
Як вбачається з матеріалів справи, 17 березня 2022 року Мукачівським міськрайонним судом видано судовий наказ № 303/9643/21 про стягнення з ОСОБА_1 на користь АТ «Оператор газорозподільної системи «Закарпатгаз» заборгованість за розподілений об`єм природного газу в сумі 2658 (дві тисячі шістсот п`ятдесят вісім) гривень 05 копійок та 227 (двісті двадцять сім) гривень судового збору.
13 квітня 2022 року ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 , подала до суду заяву про скасування судового наказу від 17 березня 2022 року.
Повертаючи без розгляду заяву про скасування судового наказу суд першої інстанції виходив з того, що ОСОБА_1 , в інтересах якої діє представник ОСОБА_2 , не виконала вимоги ст. 170 ЦПК України, щодо форми і змісту такої заяви, а саме:
- в своїй заяві ОСОБА_1 вказує, що нею сплачено заборгованість за оплату послуг з газопостачання, на підтвердження необґрунтованості вимог стягувача, однак до самої заяви не додано відповідних квитанцій;
- заява не містить посилання про дату отримання судового наказу та (або) клопотання про поновлення пропущеного строку, якщо заява подається після спливу строку, передбаченого частиною першою цієї статті;
- не сплачено судовий збір за подачу заяви про скасування судового наказу.
З даного приводу слід зазначити наступне.
Згідно з частинами 1-6 ст.170 ЦПК України боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4,5 частини першої статті 161 цього Кодексу. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.
Заява про скасування судового наказу подається в суд у письмовій формі.
Заява про скасування судового наказу має містити:1) найменування суду, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) заявника і боржника, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України заявника та боржника, реєстраційний номер облікової картки платника податків заявника та боржника (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта заявника та боржника для фізичних осіб - громадян України; 3) ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) представника боржника, якщо заява подається представником, його місце проживання або місцезнаходження; 4) наказ, що оспорюється; 5) зазначення про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача.
Заява підписується боржником або його представником.
До заяви про скасування судового наказу додаються:
1) документ, що підтверджує сплату судового збору;
2) документ, що підтверджує повноваження представника боржника, якщо заява подається таким представником;
3) клопотання про поновлення пропущеного строку, якщо заява подається після спливу строку, передбаченого частиною першою цієї статті.
У разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу суддя постановляє ухвалу про її повернення без розгляду не пізніше двох днів з дня її надходження до суду (ч. 6 ст. 170 ЦПК України).
Отже, за змістом п.5 ч.3 ст.170 ЦПК України, на відміну від п.п.4-6 ч.3 ст.105 ЦПК України в редакції, що діяла до 15.12.2017, заява має містити лише зазначення про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача. 
Так, у своїй заяві ОСОБА_1 заперечувала та не визнала свій обов`язок перед заявником, вказували на наявність спору про право та відсутність укладеного між ними договору. 
Тому висновок суду першої інстанції про те, що на підтвердження необґрунтованості вимог стягувача заявник вказує в заяві, що ним частково сплачено заборгованість за оплату послуг з газопостачання, однак не додано відповідних квитанцій - є помилковим, зробленим із порушенням норм процесуального права.
Згідно з ч.3 ст.9 ЦПК України наказне провадження призначене для розгляду справ за заявами про стягнення грошових сум незначного розміру, щодо яких відсутній спір або про його наявність заявнику невідомо.
Виходячи з того, що наказне провадження є безспірним, тобто в його порядку задовольняються тільки ті вимоги заявника, що мають безспірний характер, заперечення боржника проти вимог стягувача означає наявність спору про право.
Згідно із п.7 ч. 1 ст. 168 ЦПК України під час розгляду вимог у порядку наказного провадження та видачі судового наказу суд не розглядає обґрунтованість заявлених стягувачем вимог по суті.
В оскаржуваній ухвалі також зазначено, що заява не містить посилання про дату отримання судового наказу та (або) клопотання про поновлення пропущеного строку, якщо заява подається після спливу строку.
Однак, в заяві про скасування судового наказу чітко зазначено, що датою отримання судового наказу є 29 березня 2022 року, що підтверджується копією конверту з ідентифікатором, а заяву про скасування судового наказу подано 13 квітня 2022 року, тобто в межах п`ятнадцяти днів з дня вручення боржника копії судового наказу. 
Стосовно посилання на те, що заявником не сплачено судовий збір за подачу заяви про скасування судового наказу, а також щодо акту про відсутність додатків до заяви слід зазначити таке.
Як вбачається з матеріалів справи, заяву про скасування судового наказу було направлено представником заявника на електронну адресу суду. 
Зокрема, подана заява разом із додатками згідно переліку вказаному у заяві було об`єднано в один документ, що складається з 7 аркушів в форматі PDF в розмірі 2,6 Мб, підписано КЕП та відправлено одним документом електронною поштою на офіційну електронну адресу Мукачівського міськрайонного суду.
Таким чином, матеріалами справи встановлено, що боржник у своїй заяві просила скасувати судовий наказ повністю, зазначила про необґрунтованість вимог стягувача, заперечувала та не визнала свій обов`язок перед заявником, вказувала на наявність спору про право та відсутність укладеного договору. 
Заявником також разом із заявою об`єднавши в один документ з 7 аркушів, було подано документ, що підтверджує сплату судового збору та документ, що підтверджує повноваження представника боржника.
Відповідно до ч.3 ст.171 ЦПК України у разі відсутності підстав для повернення заяви про скасування судового наказу, суддя не пізніше двох днів після її подання постановляє ухвалу про скасування судового наказу, в якій роз`яснює заявнику (стягувачу) його право звернутися до суду із тими самими вимогами в порядку спрощеного позовного провадження.
На дані обставини суддя суду першої інстанції уваги не звернув, дійшов помилкового висновку про наявність підстав, передбачених ч.6 ст. 170 ЦПК України для повернення без розгляду заяви про скасування судового наказу.
Виходячи з повноважень апеляційного суду за наслідками розгляду апеляційної скарги на ухвалу суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, відповідно до п.6 ч.1 ст.376, п.4 ч.1 ст.379 ЦПК України, апеляційну скаргу слід задовольнити, ухвалу суду першої інстанції скасувати, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду заяви про скасування судового наказу.
Частиною 13 ст.141 ЦПК України передбачено, якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.
У постанові Верховного Суду в складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 18 травня 2020 року в справі № 530/1731/16-ц (провадження № 61-39028св18) зроблено висновок, що: «у разі, якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат. Разом із тим, у випадку, якщо судом апеляційної чи касаційної інстанції скасовано судові рішення з передачею справи на розгляд до суду першої/апеляційної інстанції, то розподіл суми судових витрат здійснюється тим судом, який ухвалює остаточне рішення за результатами нового розгляду справи, керуючись загальними правилами розподілу судових витрат».
З огляду на те, що судом апеляційної інстанції у цій справі скасовано судове рішення з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції, а розподіл судових витрат здійснюється тим судом, який ухвалює остаточне рішення за результатами нового розгляду справи, керуючись загальними правилами розподілу судових витрат, тому апеляційний суд не здійснює розподіл судових витрат.
Керуючись ст.ст. 374, 379, 381, 382, 384 ЦПК України, апеляційний суд,-
п о с т а н о в и в :
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 , задовольнити.
Ухвалу Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 18 квітня 2022 року - скасувати, а справу за заявою ОСОБА_1 про скасування судового наказу від 17 березня 2022 року у справі № 303/943/21 за заявою Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи "Закарпатгаз" до ОСОБА_1 про видачу судового наказу - направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і касаційному оскарженню не підлягає.
Повне судове рішення складено 13 жовтня 2022 року.
Головуючий:                                     
Судді: