УХВАЛА
15 вересня 2022 року
м. Київ
справа № 359/2560/21
провадження № 61-8710ск22
Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Червинської М. Є. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 23 лютого 2022 року та постанову Київського апеляційного суду від 02 серпня 2022 року в справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: Центр надання адміністративних послуг Бориспільської районної державної адміністрації, Вороньківська сільська рада Бориспільського району Київської області про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням, за зустрічним позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , треті особи: Центр надання адміністративних послуг Бориспільської районної державної адміністрації, Вороньківська сільська рада Бориспільського району Київської області про усунення перешкод у користуванні квартирою шляхом вселення,
ВСТАНОВИВ:
У березні 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до 
ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , в якому просив визнати їх такими, що втратили право користування житловим приміщенням, а саме квартирою АДРЕСА_1 , та примусово зняти їх з реєстраційного обліку.
Також, у квітні 2021 року ОСОБА_2 та ОСОБА_3 звернулися до суду із зустрічним позовом до  ОСОБА_4 , в якому просили зобов`язати останнього не чинити їм перешкоди у користуванні житловим приміщенням, а саме квартирою АДРЕСА_1 та вселити їх в зазначену квартиру.
Рішенням Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 23 лютого 2022 року, яке залишено без змін постановою Київського апеляційного суду від 02 серпня 2022 року, в задоволенні первісного позову ОСОБА_1 відмовлено. Зустрічний позов ОСОБА_2 та 
ОСОБА_3 задоволено.
Зобов`язано ОСОБА_1 не чинити перешкоди ОСОБА_2 , ОСОБА_3 у користуванні житловим приміщенням, а саме квартирою АДРЕСА_1 .
Вселено ОСОБА_2 , ОСОБА_3 у квартиру АДРЕСА_1 .
Вирішено питання щодо розподілу судових витрат. 
ОСОБА_1 02 вересня 2022 року звернувся засобами поштового зв`язку до Верховного Суду з касаційною скаргою на рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 23 лютого 2022 року та постанову Київського апеляційного суду від 02 серпня 2022 року, повний текст якої складено 11 серпня 2022 року.
Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.
Подана касаційна скарга не може бути прийнята до розгляду та вирішено питання про відкриття касаційного провадження, оскільки в порушення пункту 5 частини другої статті 392 ЦПК України, заявником у касаційній скарзі не вказано підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 389 цього Кодексу підстави (підстав).
Частиною другою статті 389 ЦПК України визначено, що підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках: 1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку; 2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні; 3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах; 4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.
Пунктом 5 частини другої статті 392 ЦПК України передбачено, що у касаційній скарзі повинно бути зазначено підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 389 цього Кодексу підстави (підстав).
У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 1 частини другої статті 389 цього Кодексу в касаційній скарзі зазначається постанова Верховного Суду, в якій викладено висновок про застосування норми права у подібних правовідносинах, що не був врахований в оскаржуваному судовому рішенні.
У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 2 частини другої статті 389 цього Кодексу в касаційній скарзі зазначається обґрунтування необхідності відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду.
У випадку визначення підставою касаційного оскарження судового рішення пункт 3 частини другої статті 389 ЦПК України, касаційна скарга має містити вказівку на норму права щодо якої відсутній висновок та обґрунтування необхідності формування єдиної правозастосовчої практики щодо цієї норми для правильного вирішення справи.
Як на підставу касаційного оскарження судових рішень заявник узагальнено посилається на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права, проте не зазначає конкретні обов`язкові підстави касаційного оскарження, визначені частиною другою статті 389 ЦПК України, що унеможливлює відкриття касаційного провадження.
За таких обставин, відповідно до вимог частини другої, четвертої статті 392 ЦПК України, ОСОБА_1 має право надіслати на адресу суду уточнену редакцію касаційної скарги, в якій повинно бути зазначено підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 389 ЦПК України підстави (підстав) та надіслати копії скарги та доданих до неї матеріалів відповідно до кількості учасників справи.
Крім того, у порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України заявником не сплачено судовий збір у встановленому порядку та розмірі. 
Відповідно до частини шостої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання зустрічних позовних заяв, а також заяв про вступ у справу третіх осіб із самостійними позовними вимогами судовий збір справляється на загальних підставах.
У частині четвертій статті 6 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що у разі коли позов немайнового характеру подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір сплачується кожним позивачем окремим платіжним документом у розмірах, установлених статтею 4 цього Закону за подання позову немайнового характеру..
Підпунктом 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що ставка судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Законом України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» з 01 січня 2021 року встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі 2 270,00 грн.
Відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до касаційної скарги на рішення суду судовий збір підлягає сплаті в розмірі 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюванної суми.
Первісний позов у справі пред`явлено фізичною особою у березні 2021 року та містить вимоги немайнового характеру (визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням та зняття їх з реєстрацією), зустрічний позов пред`явлено двома фізичними особами у квітні 2021 року та містить вимогу немайнового характеру (усунення перешкод у користуванні квартирою шляхом вселення). 
ОСОБА_1 оскаржує в касаційному порядку судові рішення у повному обсязі, тобто заявнику необхідно сплатити судовий збір за подання касаційної скарги в частині оскарження первісного та зустрічного позовів.
Ураховуючи викладене, заявник за подання касаційної скарги має сплатити судовий збір у розмірі 5 448,00 грн (((2 270,00 грн х 0,4) х 3) х 200 %). 
Оскільки до касаційної скарги заявником додано квитанцію № 0.0.2661665479.1 від 02 вересня 2022 року про сплату судового збору в розмірі 1 816,00 грн, то йому необхідно доплатити 3 632,00 грн.
Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду
у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: UA288999980313151207000026007, ККДБ: 22030102, найменування платежу: «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».
Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України 
«Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату. 
Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею         392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.
Ураховуючи наведене, касаційну скаргу слід залишити без руху та надати заявнику строк для усунення її недоліків.
Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України,
УХВАЛИВ:
Касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 23 лютого 2022 року та постанову Київського апеляційного суду від 02 серпня 2022 року залишити без руху.
Надати для усунення зазначених вище недоліків строк - десять днів з дня вручення цієї ухвали.
У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга буде повернута заявникові.
Ухвала оскарженню не підлягає.
 
Суддя                                                                                                        М. Є. Червинська