ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД      
вул. Шолуденка, буд. 1, літера А, м. Київ, 04116, (044) 230-06-58 inbox@anec.court.gov.ua 

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"29" вересня 2022 р.                              Справа№ 910/13988/20
Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів: 
головуючого:           Сотнікова  С.В.
суддів:            Отрюха Б.В. 
          Гарник Л.Л. 
 
за участю секретаря судового засідання Макухи О.А.,
представників:
позивача адвоката Ромащенко Д.О.,
відповідача-2 адвоката Сови В.В. (в режимі відеоконференції), Мартюк К.О.,
розглянувши апеляційну скаргу Акціонерного товариства “Лубнифарм” 
на рішення Господарського суду міста Києва 
від 26.01.2022 (повне рішення складено 02.08.2022, суддя Марченко О.В.)
у справі №910/13988/20
за позовом Приватного акціонерного товариства “Фармацевтична фірма “Дарниця” 
до 1. Державного підприємства “Український інститут інтелектуальної власності”, 
2. Акціонерного товариства “Лубнифарм” 
про визнання торговельної марки добре відомою та визнання недійсним свідоцтва України №24778 на знак для товарів і послуг, зобов`язання вчинити певні дії і припинення порушення прав інтелектуальної власності, 
ВСТАНОВИВ:
У вересні 2020 року Приватного акціонерного товариства “Фармацевтична фірма “Дарниця” (далі – Фірма, позивач) звернулось із позовом до Державного підприємства “Український інститут інтелектуальної власності” (правонаступник Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України, далі – Укрпатент) та Акціонерного товариства “Лубнифарм” (далі – Товариство, відповідач-2)  про:
- визнання позначення “Цитрамон” добре відомою торговельною маркою в Україні станом на 01.01.1997 для товарів 05 класу Міжнародної класифікації товарів і послуг для реєстрації знаків (далі – МКТП) “фармацевтичні препарати” стосовно Фірми;
- зобов`язання Укрпатент внести відомості про визнання позначення “Цитрамон” добре відомою торговельною маркою в Україні станом на 01.01.1997 для товарів 05 класу МКТП “фармацевтичні препарати” стосовно Фірми до Переліку добре відомих в Україні торговельних марок, про що здійснити відповідну публікацію в офіційному бюлетені “Промислова власність”;
- визнання недійсним належного Товариству свідоцтва України №24778 на знак для товарів і послуг “ЦИТРАМОН У” щодо усіх товарів 05 класу МКТП;
- зобов`язання Укрпатент внести зміни до Державного реєстру свідоцтв України на знаки для товарів і послуг (далі – Реєстр) щодо визнання недійсним свідоцтва України №24778, про що здійснити відповідну публікацію в офіційному бюлетені “Промислова власність”
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позначення “Цитрамон” є добре відомим в Україні та в порядку статті 25 Закону України “Про охорону прав на знаки для товарів і послуг” (далі – Закон) підлягає до визнання добре відомим в Україні з 01.01.1997 для товарів 05 класу МКТП “фармацевтичні препарати” стосовно особи позивача. Одночасно,  належний Товариству знак для товарів і послуг “Цитрамон У” за свідоцтвом України №24778 є схожим настільки, що його можна сплутати, з добре відомою станом на 01.01.1997 торговельною маркою позивача для ідентичних товарів та таким, що може ввести в оману щодо товару або особи, яка виробляє товар, породжуючи асоціації із позивачем та продукцією, яка виробляється під схожими торговельними марками “Цитрамон”. Тобто, спірне свідоцтво підлягає визнанню недійсним з підстав, передбачених пунктами 2 і 3 статті 6 Закону.
Рішенням Господарського суду міста Києва від 26.01.2022 у справі №910/13988/20 позовні вимоги задоволено повністю; 
визнано позначення “Цитрамон” добре відомою торговельною маркою в Україні станом на 01.01.1997 для товарів 05 класу Міжнародної класифікації товарів і послуг для реєстрації знаків “фармацевтичні препарати” стосовно Фірми;
зобов`язано Укрпатент внести відомості про визнання позначення “Цитрамон” добре відомою торговельною маркою в Україні станом на 01.01.1997 для товарів 05 класу МКТП для реєстрації знаків “фармацевтичні препарати” стосовно Фірми до Переліку добре відомих в Україні торговельних марок, про що здійснити відповідну публікацію в офіційному бюлетені “Промислова власність”; 
визнано недійсним належне Товариству свідоцтво України №24778 на знак для товарів і послуг “ЦИТРАМОН У” щодо усіх товарів 05 класу МКТП;
зобов`язано Укрпатент внести зміни до Державного реєстру свідоцтв України на знаки для товарів і послуг щодо визнання недійсним свідоцтва України №24778, про що здійснити відповідну публікацію в офіційному бюлетені “Промислова власність”;
стягнуто з Товариства  на користь Фірми 8408 грн судового збору.
Задовольняючи позов, суд першої інстанції дійшов висновку, що тривале, безперервне, інтенсивне та географічно обширне просування позивачем торговельної марки підтверджується поданими суду доказами, а такі обставини в їх сукупності свідчать про те, що станом на 01.01.1997 позначення “ЦИТРАМОН” стало добре відомим в Україні на ім`я Фірми для товарів 05 класу МКТП “фармацевтичні препарати”. 
Товариством не подано жодних доказів, які б спростовували встановлені судом обставини та подані Фірмою докази на підтвердження доброї відомості торговельної марки “Цитрамон” стосовно позивача.
Торговельна марка “ЦИТРАМОН У” за свідоцтвом України №24778, зареєстрована на ім`я Товариства, та добре відома на ім`я Фірми торговельна марка “Цитрамон” є схожими настільки, що їх можна сплутати, а відтак на неї поширюється підстава для відмови в наданні правової охорони, передбачена пунктом 3 статті 6 Закону.
Відхиляючи клопотання Товариства про застосування наслідків спливу строку позовної давності, суд першої інстанції виходив з того, що підставою для визнання недійсним свідоцтва України №24778 є визнання торговельної марки “Цитрамон” добре відомою стосовно Фірми, а відтак право позивача на звернення до суду з такою вимогою виникає з моменту визнання судом торговельної марки добре відомою.
Не погоджуючись з зазначеним судовим рішенням, Товариство  звернулось до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Господарського суду міста Києва від 26.01.2022 повністю і прийняти нове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог повністю.
Апеляційна скарга мотивована тим, що прийняте рішення є незаконним та необґрунтованим через неправильність установлення обставин, які мають значення для справи внаслідок неправильного дослідження та оцінки доказів та через неправильне визначення судом спірних правовідносин, що потягло за собою неправильне застосування норм матеріального та порушення норм процесуального права.
Так, згідно з доводами Товариства, викладеними у апеляційній скарзі:
-          суд першої інстанції, задовольнивши вимогу про визнання позначення добре відомою торговельною маркою за позивачем, виходив із оцінки достатності відповідних доказів, що можуть довести факт добре відомості спірного позначення щодо позивача. Поряд з цим, суд не надав мотивованої відповіді на доводи відповідачів та проігнорував значні обсяги доказів, що підтверджували аргументи проти задоволення позову та повністю спростовували доводи позивача;
-          суд порушив норми матеріального права, оскільки на момент вирішення спірних правовідносин, була відсутня норма права, яка дозволяла визнавати застосуванням знака схоже позначення;
-          суд не врахував докази, подані проти позову відповідачем-2;
-          суд не навів жодного мотиву стосовно незаконності видачі спірного свідоцтва станом на 01.01.1997, а скасування свідоцтва фактично означає порушення принципу правової визначеності та законних очікувань;
-          суд безпідставно не застосував позовну давність у спірних правовідносинах щодо визнання недійсним свідоцтва на знак для товарів і послуг;
-          суд в порушення ст. 129 ГПК України неправильно розподілив судові витрати, поклавши їх лише на одного відповідача. 
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 30.08.2022 відкрито апеляційне провадження у справі № 910/13988/20, з суду першої інстанції витребувані матеріали справи.
05.09.2022 до суду надійшли матеріали справи № 910/13988/20, у зв`язку з чим, ухвалою від 06.09.2022 було призначено  справу до розгляду в судовому засіданні на 27.09.2022.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 06.04.2022 призначено розгляд справи в судовому засіданні на 17.05.2022.
Позивач подав відзив на апеляційну скаргу, в якому просив апеляційну скаргу залишити без задоволення,  рішення Господарського суду міста Києва від 26.01.2022 залишити без змін, з огляду на те, що позов був поданий у межах строку позовної давності, а позовна вимога про визнання недійсним спірного знаку не порушує принцип правової визначеності. Суд першої інстанції дійшов правильного висновку про наявність одночасно сукупності факторів, достатніх для надання торговій марці “Цитрамон” статусу добре відомої, при цьому відповідач-2 не надав жодного доказу, який би спростовував добру відомість спірного позначення.
В судовому засіданні представники сторін підтримали свої вимоги та заперечення, які викладені у апеляційній скарзі та відзиві на неї.
В судовому засіданні 27.09.2022 була оголошена перерва до 29.09.2022 відповідно до ст. 216 ГПК України.
Представник Укрпатенту в судове засідання не з`явився, про дату та місце засідання суду був повідомлений засобами електронного зв`язку, шляхом направлення електронної копії ухвали Північного апеляційного господарського суду від 06.09.2022 на офіційну адресу електронної пошти підприємства.
Враховуючи, що явка представників сторін в судове засідання апеляційним судом обов`язковою не визнавалась, поданий відзив на апеляційну скаргу, колегія суддів дійшла висновку про можливість апеляційного розгляду даної справи без участі представника відповідача-1.
Колегія суддів, розглянувши доводи апеляційної скарги та відзиву на неї, дослідивши наявні матеріали справи, заслухавши пояснення представників сторін, вважає, що скарга задоволенню не підлягає з огляду на наступне.
Як вбачається з матеріалів справи та вірно встановлено судом першої інстанції, Позивач є власником таких торговельних марок:
 за свідоцтвом України №162780, зареєстрованої для товарів 5 МКТП; заявку №m201116610 на реєстрацію знака подано 19.10.2011; публікацію відомостей про видачу свідоцтва здійснено 25.10.2012 у бюлетені №20; 
за свідоцтвом України №161029, зареєстрованої для товарів 5 МКТП; заявку №m201116340 на реєстрацію знака подано 14.10.2011; публікацію відомостей про видачу свідоцтва здійснено 10.09.2012 у бюлетені №17;
за свідоцтвом України №105565, зареєстрованої для товарів 5 МКТП; заявку №m200721125 на реєстрацію знака подано 28.11.2007; публікацію відомостей про видачу свідоцтва здійснено 10.04.2009 у бюлетені №7.
“ЦИТРАМОН МАКСІ” за свідоцтвом України №149705, зареєстрованої для товарів 5 МКТП; заявку №m201100471 на реєстрацію знака подано 18.01.2011; публікацію відомостей про видачу свідоцтва здійснено 26.12.2011 у бюлетені №24;
“ЦИТРАМОН МЕГА” за свідоцтвом України №149704, зареєстрованої для товарів 5 МКТП; заявку №m201100470 на реєстрацію знака подано 18.01.2011; публікацію відомостей про видачу свідоцтва здійснено 26.12.2011 у бюлетені №24;
“Цитрамон Екстра” за свідоцтвом України №116777, зареєстрованої для товарів 5 МКТП; заявку №m200810845 на реєстрацію знака подано 21.05.2008; публікацію відомостей про видачу свідоцтва здійснено 11.01.2010 у бюлетені №1;
Також позивачем отримано реєстраційні посвідчення щодо лікарських засобів, а саме:
№Т/96/205/1 “ЦИТРАМОН Д” у формі таблеток №6 і №10 у контурних безчарункових чи чарункових упаковках, термін дії до 12.07.1997;
№UA/3984/01/01 таблетки “ЦИТРАМОН ЕКСТРА”, оформлене 06.11.2015, діє на всій території України до 04.11.2020;
№UA/17370/01/01 таблетки “ЦИТРАМОН МАКСІ®”, оформлене 03.05.2019, термін дії на території України до 26.04.2024;
№UA/6550/01/01 таблетки “ЦИТРАМОН-ДАРНИЦЯ”, оформлене 03.05.2017, термін дії на території України необмежений;
Згідно з аналітичною довідкою від 01.09.2020 №0920/01-11 обсяг реалізації “ЦИТРАМОН ЕКСТРА, таблетки №10 (10х1)”, “ЦИТРАМОН МАКСІ®, таблетки №10(10х1)”, “ЦИТРАМОН МАКСІ®, таблетки №20 (10х2)”, “ЦИТРАМОН МАКСІ®, таблетки №90(10х9)”, “ЦИТРАМОН-ДАРНИЦЯ, таблетки №6 (6х1)”, “ЦИТРАМОН-ДАРНИЦЯ, таблетки №10 (10х1)” за 2019 рік у відповідній формі випуску та у розрізі контрагентів становить загальну кількість пачок 5624096 шт., загальною вартістю 67935595,87 грн. (без ПДВ, з урахуванням знижки).
На підтвердження виробництва лікарського засобу “Цитрамон” позивачем подано суду статтю, розміщену у Фармацевтичному журналі №3, травень-червень 1993 року такого змісту:
“Київське орендне виробниче хіміко-фармацевтичне об`єднання “Дарниця” спеціалізується на випуску готових лікарських форм і вітамінів для потреб охорони здоров`я і ветеринарії. До складу об`єднання сходять чотири заводи: три з них – у Києві (Дарницький та Борщагівський хіміко-фармацевтичні заводи, Завод вітамінних препаратів), четвертий - Монастирищенський хіміко-фармацевтичний завод у Черкаській області.
Підприємствами об`єднання в 1992 р. вироблено більше 100 назв лікарських препаратів, у тому числі у вигляді ампул – 20 назв, у вигляді таблеток, драже, рідких – близько 70, синтетичних вітамінів – 5 та ін. Обсяг виробництва медикаментів в ампулах становив понад 350 млн. шт., готових лікарських засобів – близько 420 млн. уп. – усього більш як на 2 млрд. крб. (у діючих цінах); у 1993 р. передбачено випустити лікарських засобів на 10,6 млрд. крб..
У 1992 р. колективом об`єднання освоєний випуск ампульованих розчинів анальгіну 50 % по 2,0, сибазону 0,5 % по 2,0, вітаміну В12     200 мкг по 1,0, піридоксину гідрохлориду (В6) 5 % по 1,0, новокаїну 2 % по 2,0, еуфіліну 2,4 % по 5,0, магнію сульфату 25 % по 2,0, таблеток “Аскопар” № 50, “Декаметоксин” № 20, дибазолу по 0,02 № 10, папаверину по 0,04 № 10, “Цитрамон” № 10, “Папазол” № 10, драже діазоліну по 0,05 № 20, настойок глоду, собачої кропиви, нагідок по 25 мл, подорожника по 25 мл, олії обліпихової по 50 мл, сиропу солодкого кореню по 300 г, екстракту солодкого кореня з цукром молочним по 10 г (7,5 г+2,5 г), кореня солодки по 50 г, гематогену по 50 г, ентеросорбету СКН по 5 г, глини білої по 10 г.”.
Крім того, інформація щодо “Цитрамону” виробництва Фірми також міститься у виданні “Регистр лекарственных средств России” (Москва, Інфармхім 1994 року) та у “Здравоохранение и фарминдустрия России” (Москва, Інфармхім 1994 року).
Відповідно до “Временной фармакопейной статьи”:
- від 16.04.1984 дана стаття поширюється на таблетки “Цитрамон”, застосованих у вигляді лікарського засобу; термін введення встановлений з 16.07.1984;
- від 30.05.1996 дана стаття поширюється на таблетки “Цитрамон Д”, виробництва Фірми, застосованих у вигляді лікарського засобу; термін введення встановлений з 30.05.1996; термін дії до 01.06.1997.
Згідно з листом Державного підприємства “Український науковий фармакопейний центр якості лікарських засобів” від 04.02.2020 №11/121-5 останній (в чинних на час  проведення експертизи та затвердження аналітичної нормативної документації (тимчасові фармакопейні статті (ТФС) та фармакопейні статті (ФС)) організаційно-правових формах, починаючи з моменту створення за наказом Міністерства охорони здоров`я України (далі – МОЗ України) від 19.03.1992 №50 як незалежної структури на базі державного підприємства “Державний науковий центр якості лікарських засобів”) проводило експертизи та затвердження:
- ТФС 42У-1-229-96 на таблетки “Цитрамон-Д”;
- зміни №1 до ТФС 42У-1-229-96 щодо зміни назви “Цитрамон-Д” на “Цитрамон-Дарниця”;
- зміни №2 до ТФС 42У-1-229-96 стосовно зміни розділів “Упаковка” і “Маркування”;
- зміни №3 до ТФС 42У-1-229-96 щодо зміни розділів “Упаковка”, “Маркування” і “Термін придатності”;
- ТФС 42У-1-229-99 га таблетки “Цитрамон-Дарниця”.
Також у наведеному листі Державне підприємство “Український науковий фармакопейний центр якості лікарських засобів” повідомило таке:
- експертиза та затвердження зазначеної документації проводилася на підставі листів Фірми як розробника та виробника лікарського засобу “Цитрамон-Дарниця”, таблетки;
- при затвердженні ТФС/ФС Фармакопейним комітетом МОЗ України присвоювалася кодова позначка, яка складається з таких елементів: категорія документації: ТФС або ФС; 42У – код МОЗ України; код підприємства виробника/розробника лікарського засобу, присвоєний підприємству Фармакопейним комітетом МОЗ України, зокрема, код Фірми – “1”; порядковий номер, присвоєний Фармакопейним комітетом МОЗ України в порядку послідовної нумерації ТФС/ФС, що затверджувалися; останні дві цифри року затвердження;
- відповідно до кодової позначки вказані ВФС пройшли процедуру експертизи та затвердження у 1996 році та у 1999 році, та були зареєстровані на Фірмі;
- згідно з функціональними обов`язками державне підприємство “Український науковий фармакопейний центр якості лікарських засобів” проводило тільки експертизу, затвердження або узгодження аналітичної нормативної документації, що були розроблені та надані на його адресу виробниками/заявниками лікарських засобів; метою цього була стандартизація якості лікарських засобів та впровадження вимог провідних фармакопей світу (Європейська Фармакопея, Фармакопея Великої Британії, Фармакопея США тощо) в Україні; але саму розробку документації та вимог до якості на конкретні найменування лікарських форм, зокрема, з торговими назвами “Цитрамон-Дарниця”, “Цитрамон-Д” підприємство не проводило.
Відповідно до звіту від 12.01.1993 про виконану роботу “ЦЛ АКПХФО “Дарница” за 1992 рік вказаною організацією проводилося лабораторне опрацювання технології, розробка пускових технологічних інструкцій, відпрацювання методів контролю, вивчення стабільності зразків препаратів при зберіганні, зокрема, лікарського засобу “Цитрамон” (без тальку).
Згідно з аналізом результатів економічної діяльності Фірми за 1995 рік “Цитрамон” №6 було реалізовано на загальну суму 88     519,5 млн. крб.; питома вага в загальному обсязі прибутку – 6,33%.
За розшифровкою до форми 12-НТЗ за січень – грудень 1996 року обсяг випуску “Цитрамон Д” склав 15433 т.уп., у грошовому вираженні (в чинних цінах) – 1949,2 (звіт за основною діяльністю за 1996 рік).
Відповідно до пояснювальної записки щодо збуту готової продукції за 1996 рік лікарський засіб “Цитрамон-Д N6” було продано у кількості 12966,27 т.уп., загальною вартістю 1601775 грн.
04.09.1996 Фірмою (продавець) було укладено з фірмою “Ariana “S.R.L.” (покупець) контракт №602, за умовами якого продавець продає, а покупець купує медичну продукцію у кількості та асортименті, вказаних у специфікації, яка є невід`ємною частиною контракту.
Згідно зі специфікацією №1 до контракту №602 на придбання медикаментів Фірма мала поставити фірмі “Ariana “S.R.L.”, зокрема, “Цитрамон-Д N6” у кількості 10.500 т.уп., вартістю у доларах США – 945.
Також у матеріалах справи містяться копії газети “Еженедельник Атпека”, випуски №39(59), №41(61), №42(62), №43(63), №44(64), №45(65) за жовтень 1996 року, №46(66) за листопад 1996 року, №47(67), №48(68), №49(69), №50(70), №51(71) за грудень 1996 року, що підтверджують пропозиції продажу “Цитрамон Д” виробництва Фірми.
Товариство є власником свідоцтва України №24778 на знак для товарів і послуг “ЦИТРАМОН У”, зареєстрований для 05 класу МКТП; заявку №97020473 на реєстрацію знака подано 24.02.1997; публікацію відомостей про видачу свідоцтво здійснено 15.02.2002 у бюлетені №5.
Заперечуючи позов, Товариство стверджує, що саме ним використовувалося позначення “Цитрамон” для товарів 05 класу МКТП значно раніше ніж позивачем, принаймні з 1982 року.
Так, Товариство вказує, що з 1965 року на підприємстві налагоджено випуск таблеток.
В період Радянського Союзу виготовлення лікарських засобів здійснювалося на підставі вимог Державної Фармакопеї СРСР, фармакопейної статті, що затверджувалася МОЗ СРСР, та промислового регламенту на виробництво лікарського засобу. Для забезпечення виробництва таблеток з торговою назвою “Цитрамон” у СРСР Товариством централізовано було отримано відповідні нормативні документи для напрацювання промислового випуску препарату “Цитрамон”. Наведене підтверджується Фармакопейною статтею (ФС 42-2187-84), що була введена на заміну ФС 42-245-72.
При цьому, також Товариству у 1982 році було надіслано для використання промисловий регламент №5/105 на виробництво таблеток “Цитрамон”, погоджений директором Всесоюзного науково-дослідного інституту хімії і технологій лікарських засобів в червні 1982 року.
Тобто, за доводами відповідача-2, станом на 1982 рік Товариство першим на території сучасної України почало використовувати позначення “Цитрамон” у виробничій і господарській діяльності, зокрема, в діловій та виробничій документації.
При цьому, Товариство вказує, що активна стадія використання такого позначення в якості торгового найменування та поширення його серед населення колишньої Української РСР та інших союзних республік вже станом на 1987 рік складала у натуральному вираженні не менш ніж 27 605 тис. шт., що, в свою чергу, було досягнуто в результаті створення в Цеху №5 нової технологічної лінії виготовлення таблеток “Цитрамон 0,55 №6”. Наведене підтверджується пояснювальною запискою до річного звіту по основній діяльності ПАХФО “Лубнихімфарм” за 1987 рік, та, власне, самим звітом.
Товариство, обґрунтовуючи позицію щодо першого використання на території України позначення “Цитрамон” як торговельної марки, посилається виключно на чинний станом на сьогодні пункт 4 статті 16 Закону, проте не враховує положень нормативно-правових актів, які підлягають застосуванню, з урахуванням моменту виникнення відповідних правовідносин.
Крім того, Товариство у своїх поясненнях вказує різні дати першого використання Товариством позначення “Цитрамон” на території України.
Так, спочатку Товариство стверджує, що саме ним з 1986 року по даний час першим на території України використано та продовжує використовуватися позначення “Цитрамон” як торговельної марки, а в подальшому мова йде про 1982 рік в контексті першого використання позначення “Цитрамон” на території України.
Разом з тим, в даній справі вирішується питання стосовно доброї відомості торговельної марки “Цитрамон” стосовно певної особи, а не питання початку використання відповідного позначення в Україні.
У період з 1982 року по 18.09.1992 відносини щодо товарних знаків регулювалися Положенням про товарні знаки, а з 18.09.1992 діяло Тимчасове положення №479.
Згідно з пунктом 4 Положення про товарні знаки виключне право на користування товарним знаком охороняється державою та засвідчується свідоцтвом, що видається Державним комітетом СРСР у справах винаходів та відкриттів.
Пунктом 15 Тимчасового положення передбачено, що правова охорона товарного знака в Україні здійснюється на підставі його реєстрації в порядку, встановленому цим Положенням, або на підставі міжнародних договорів України. На зареєстрований товарний знак видається свідоцтво. Свідоцтво на товарний знак засвідчує факт реєстрації товарного знака, його пріоритет, виключне право власника свідоцтва на користування товарним знаком для маркування товарів, зазначених у свідоцтві, та містить зображення товарного знака.
З викладеного вбачається, що станом на 1992 рік (на який посилається Товариство як на дату виникнення у нього права власності на торговельну марку) виключне право Товариства на товарний знак “Цитрамон” мало засвідчуватися свідоцтвом на товарний знак.
Натомість матеріали справи не містять доказів, які б підтверджували наявність у Товариства виключного права на користування торговельною маркою “Цитрамон” станом на 1992 рік, а отже твердження про те, що позначення належало Товариству, є безпідставним.
Також Товариство зазначило про те, що рішенням Інституту промислової власності від 29.03.2000 позивачу було відмовлено у наданні правової охорони позначенню за  заявкою №94103498 (дата подання заявки 10.10.1994), а тому таке рішення за своєю юридичною суттю та змістом вважається висновком експертизи, тому наявні підстави для відмови у правовій охороні позначення “Цитрамон”.
Разом з тим, предметом даного спору є визнання добре відомою торговельною маркою словесного позначення “Цитрамон”, у той час як заявка №94103498 стосується іншої торговельної марки, а саме комбінованої торговельної марки у вигляді етикетки.
Також Товариство, дотримуючись вимог законодавства щодо якості продукції, постійно здійснювало вдосконалення виробництва лікарського засобу “Цитрамон” та технічно-нормативної документації, про що свідчить листування стосовно затвердження перегляду промислових регламентів (лист Всесоюзного об`єднання з виробництва, заготівлі та переробки лікарських рослин від 21.05.1987 №34-5-10/1223 з додатками до нього).
Дослідивши зміст наведеного листа Всесоюзного об`єднання з виробництва, заготівлі та переробки лікарських рослин, судом встановлено, що фактично такий лист є планом-графіком перегляду чинних регламентів виробництва на підприємствах Мінмедбіопрома на 1987-1989 роки; зі змісту такого листа вбачається, що для Товариства регламент тільки планувався до затвердження у IV кварталі 1987 року.
В подальшому, як зазначає Товариство, популярність лікарського засобу, маркованого позначенням “Цитрамон”, виробництва Товариства, лише зростала; так, станом на 1988 рік цей препарат вважався високорентабельним (12,9%), а його виготовлення і реалізація склала 63 280 тис. шт. Це твердження доводиться довідкою про високу рентабельність продукції у складі звіту за 1988 рік.
Вже у 1988 році Товариством було розроблено та належним чином погоджено новий промисловий регламент, за яким з 1989 року здійснювалося виробництво лікарського засобу “Цитрамон”.
З метою поширення інформації щодо препаратів, які виробляло Товариство, у тому числі й про таблетки “Цитрамон”, тим самим здійснюючи просування та поширення використання позначення “Цитрамон” в якості торговельної марки з приналежністю Товариству, останнім було подано інформацію до друку в видавництво “Українська Радянська Енциклопедія”.
Протягом 1989 – 1991 років Товариство постійно використовувало позначення “Цитрамон” за основним видом своєї діяльності, удосконалюючи виробництво лікарського засобу з аналогічною назвою, про що свідчить акт впровадження раціоналізаторської пропозиції зміни технології виробництва таблеток “Цитрамон”, а також відповідне листування щодо дозвільних документів на виробництво таблеток.
Надані Товариством акт впровадження раціоналізаторської пропозиції, а також листування щодо дозвільних документів на виробництво таблеток не підтверджують самого факту виробництва, реалізації та просування препарату, маркованого позначенням “Цитрамон”.
Крім цього, у 1991 році позначення “Цитрамон” почало використовуватися Товариством й для маркування субстанції “ангро”, яка в подальшому реалізовувалася іншим виробникам. Зокрема, 91 000 кг субстанції було використано в процесі господарської діяльності Товариства. Відповідно до основних техніко-економічних показників промислової діяльності Товариства, окремо було виготовлено, промарковано та продано 12 671,4 тис. шт. лікарського засобу “Цитрамон”.
Надані Товариством техніко-економічні показники промислової діяльності не містять інформації ані про дату, станом на яку відображаються відомості, ані про посадову особу, що склала чи затвердила такі відомості. Техніко-економічні показники промислової діяльності Товариства містять лише набір числових значень, які не пов`язані між собою, мають фрагментарний характер та не мають відношення до обставин, що підлягають доведенню у даній справі.
Також про популярність виготовленого Товариством препарату “Цитрамон”, за доводами останнього, свідчить виконання ним державного замовлення на вироблення найважливіших видів продукції, серед яких було визначено таблетки “Цитрамон”. Так, станом на серпень 1992 року таблетки “Цитрамон” №6 по 0,5 г було продано через систему кооперації у кількості “ 12 234 0 000 шт.”, що підтверджується відповідними специфікаціями на відвантаження лікарського засобу “Цитрамон”.
Внаслідок збільшення замовлень на поставку даного лікарського засобу було розроблено та замовлено топографічним способом спеціальні бланки замовлення, де разом із назвою Товариства було розміщено назву лікарського засобу, що маркувався позначенням “Цитрамон”. Такі бланки було виготовлено у 1991 році в кількості щонайменше 5 000 шт.
Як зазначає Товариство, на противагу доводам позивача, наведена кількість лікарських засобів, маркованих позначенням “Цитрамон” виробництва Товариства, була повністю реалізована споживачам, що підтверджують первинні документи на поставку. Отже можна стверджувати, що позначення “Цитрамон” вперше на території України було введено та поширено для товарів 05 класу МКТП, саме Товариством. Позивач станом на 1987 рік узагалі не використовував дане позначення як торговельну марку чи то інше позначення, яким би були промарковані його власні товари, зокрема ті, що належать до 05 класу МКТП.
Як вбачається з матеріалів справи, фактично препарат “Цитрамон” виробляли два виробники Росії – Хабаровский ХФЗ, Октябрь ПХФО, та виробники України, а саме - Товариство.
З наведеного не можна встановити чи мало позначення “Цитрамон” розрізняльну здатність і чи асоціювалося воно саме з Товариством станом на 1991-1992 роки.
Крім того, Товариством було надано суду норми витрат сировини на засвоєння нового препарату по ОАО “Лубнифарм”, затверджені головним інженером ОАО “Лубнифарм” від 13.10.1995,  Інструкцію з медичного застосування таблеток “Цитрамон У”, затверджену Фармакологічним комітетом МОЗ України від 29.06.1995, Програму клінічних випробувань нового лікарського засобу Цитрамон-У (за вх. від 18.09.1995 №433), звіт за договором №31-95 “Розробка науково-технічної документації на препарат “Цитрамон-У” від червня 1995 року.
З зазначених документів вбачається, що клінічні випробування препарату Товариства “ЦИТРАМОН У” розпочалися лише у вересні – жовтні 1995 року.
Разом з тим:
- у 1994 році позивач виготовив 36 302 тисяч упаковок препарату “Цитрамон № 6” і 601 тисячу упаковок препарату “Цитрамон № 10”, а рентабельність препаратів склала 62,8% та 29,1% відповідно (згідно звіту по основній діяльності за 1994 рік ЗАТ “Фармацевтична фірма “Дарниця”);
- у 1995 році Фірма збільшила виробництво “Цитрамон” та виготовила 49 239 тисяч упаковок “Цитрамон № 6”, рентабельність якого склала 69,6%; тоді ж було реалізовано препарату “Цитрамон № 6” на суму 88 519,5 млн. крб.;
- препарат “Цитрамон” у 1995 році був одним з найбільш прибуткових лікарських засобів, що вироблялися Фірмою: 6,33% від загального прибутку від продажу лікарських засобів Фірма отримала саме від продажу “Цитрамон”;
- у 1996 році позивач виготовив 15 433 тисячі упаковок препарату “Цитрамон Д” на 1949,2 тис. грн.; за той же період Фірма поставляла по всій Україні на замовлення міністерств, відомств та комерційних структур 514 000 тисяч упаковок препарату “Цитрамон №6” на суму 17 763,84 тис. грн., а також 12  769,453 тисяч упаковок препарату “Цитрамон Д № 6” на суму 1 574 146,51 тис. грн.;
- позивач також експортував препарат “Цитрамон Д № 6” у 1996 році в Грузію (2 000 тисяч упаковок на суму 336,60 тис. грн), Молдову (197 000 тисяч упаковок на суму 28 182,90 тис. грн.), Вірменію (1 000 тисяч упаковок на суму 160,75 тис. грн.), поставляв препарат на замовлення Служби безпеки України та Національної гвардії;
- протягом 1996 року препарати “Цитрамон № 6” і “Цитрамон Д № 6” поставлялися на замовлення МОЗ України, військових споживачів, комерційних та інших структур у загальній кількості 13 283 453 упаковок;
- фармацевтичні препарати Фірми продавалися у всіх областях України;
- препарат “Цитрамон Д № 6” став одним з найприбутковіших препаратів позивача за 1996 рік; Фірма продала 12 966,27 тисяч упаковок на суму 1 601 775 грн., уклавши 2124 договори на продаж препарату.
У наданій Товариством Інструкції для медичного застосування таблеток “Цитрамон У”, затвердженої Фармакологічним комітетом МОЗ України 29.06.1995, поряд із назвою “Цитрамон У” у дужках зазначені синоніми “Цитропак” та “Цитрамон-Д”.
До того ж, у звіті до договору №31-95 “Розробка науково-технічної документації на препарат “Цитрамон-У” від червня 1995 року зазначається, що “даний звіт містить матеріли доклінічного фармакологічного і токсикологічного вивчення комбінованої таблетованої лікарської форми, що відповідає за змістом діючих речовий “Цитропаку... Препарат є парацетамолвмісним аналогом “Цитрамона” і отримав назву таблетки “Цитрамон-У”. Обсяг проведених фармакотоксикологічних досліджень відповідає основному завданню роботи: доказати біоеквівалентність “Цитрамона-У” і його прототипів - таблеток “Цитропак” та “Цитрамон”.
Відтак, з наданих Товариством Інструкції та звіту прямо вбачається, що препарат “Цитрамон-У” у черні – вересні 1995 році був предметом лише доклінічних досліджень Товариства на базі вже відомого на той час препарату позивача “Цитрамон”, який вже набув широкої відомості серед споживачів з огляду на його активне виробництво, реалізацію та просування на ринку України саме Фірмою.
Товариство зазначає, що звітом про виробництво за 1996 рік, що є офіційним документом, тобто саме тим доказом, який містить необхідну інформацію для встановлення обставин справи, визначено, що у 1996 році Товариство виробило і реалізувало лікарський засіб – таблетки “Цитрамон У” у кількості 22115000 уп.
Товариство не надало доказів, що підтверджують реалізацію ним препарату “Цитрамон” на території України у 1996 році.
Так, на підтвердження реалізації препарату “Цитрамон” у 1996 році Товариство надало договір від 07.02.1996 №116/51 та кілька листів, адресованих президенту ВАТ “Лубнифарм” від директора КФ “Лубнифарм”. 
У зазначених листах, адресованих президенту ВАТ “Лубнифарм” від директора КФ “Лубнифарм” за 1996 рік, замовлялося лише 301 000 уп. препарату “Цитрамон У”, що не відповідає відомостям звіту про виробництво за 1996 рік.
Договори поставки, укладені Товариством і компаніями Німеччини, Латвії та Білорусі у 1996 році, не можуть підтверджувати обставини про реалізацію або просування препарату “Цитрамон” Товариством саме на території України.
Натомість позивачем подано докази, що підтверджують інтенсивне використання та просування торговельної марки “Цитрамон” саме Фірмою, а також докази широкого розповсюдження мережі продажів, великої кількості продажів лікарського засобу з маркованих позначенням “Цитрамон”.
Таким чином, твердження Товариства про те, що кількість виробленої та проданої продукції за 1996 рік, що містила позначення “Цитрамон” Фірми і Товариства, відрізняється на користь Товариства, спростовується наявним у матеріалах справи доказами.
Позивач, з метою підтвердження того, що позначення “Цитрамон” фактично застосовувалося у формі, яка відрізняється від добре відомої торговельної марки лише окремими елементами, що не змінює в цілому відмітності торговельної марки, на упаковках лікарських засобів та в документації, звернувся до атестованого судового експерта – Андрєєвої А.В. з запитом на проведення експертного дослідження об`єктів права інтелектуальної власності з метою складення висновку експерта.
Відповідно до висновку експерта від 30.09.2020 №01-09/2020 за результатами проведення експертизи об`єктів інтелектуальної власності, складеного судовим експертом Андрєєвою А.В. (далі – Висновок №01-09/2020), на вирішення судовому експерту було поставлено такі питання:
1. Чи є позначення ЦИТРАМОН-Д N6 , яке міститься в “Звіті по основній діяльності за 1996 р., Закрите акціонерне товариство “Фармацевтична фірма “Дарниця”, застосуванням знаку “Цитрамон”, якщо такий знак буде визнаний добре відомим станом на 01 січня 1997 року на ім`я Приватного акціонерного товариства “Фармацевтична фірма “Дарниця” (вул. Бориспільська, 13, м. Київ, 02093, ідентифікаційний код: 00481212) для товарів 05 класу МКТП “фармацевтичні препарати”, у формі, що відрізняється від такого добре відомого знаку лише окремими елементами, що не змінює в цілому відмітності знаку?
2. Чи є позначення          Цитрамон № 6, яке міститься в “Аналізі результатів економічної діяльності AT “Фармацевтична фірма “Дарниця” за 1995 р.”, застосуванням знаку “Цитрамон”, якщо такий знак буде визнаний добре відомим станом на 01 січня 1997 року на ім`я Приватного акціонерного товариства “Фармацевтична фірма “Дарниця” (вул. Бориспільська, 13, м. Київ, 02093, ідентифікаційний код: 00481212) для товарів 05 класу МКТП “фармацевтичні препарати”, у формі, що відрізняється від такого добре відомого знаку лише окремими елементами, що не змінює в цілому відмітності знаку?
3. Чи є позначення “ЦИТРАМОН” , яке міститься в заявці на знак для товарів і послуг № 94103498, застосуванням знаку “Цитрамон”, якщо такий знак буде визнаний добре відомим станом на 01 січня 1997 року на ім`я Приватного акціонерного товариства “Фармацевтична фірма “Дарниця” (вул. Бориспільська, 13, м. Київ, 02093, ідентифікаційний код: 00481212) для товарів 05 класу МКТП “фармацевтичні препарати”, у формі, що відрізняється від такого добре відомого знаку лише окремими елементами, що не змінює в цілому відмітності знаку?
4. Чи схожий знак ЦИТРАМОН У за свідоцтвом України № НОМЕР_1 зі знаком “Цитрамон”, якщо такий знак буде визнаний добре відомим станом на 01 січня 1997 року на ім`я Приватного акціонерного товариства “Фармацевтична фірма “Дарниця” (вул. Бориспільська, 13, м. Київ, 02093, ідентифікаційний код: 00481212) для товарів 05 класу МКТП “фармацевтичні препарати”, настільки, що ці знак і добре відомий знак можна сплутати?.
За результатами проведення експертизи об`єктів інтелектуальної власності судовий експерт Андрєєва А.В. дійшла таких висновків:
1. Позначення 1 “ЦИТРАМОН-Д N6”, яке міститься у Документі 2 - “Звіті по основній діяльності за 1996 р., Закрите акціонерне товариство “Фармацевтична фірма “Дарниця”, є застосуванням Знаку 1 “Цитрамон”, якщо такий знак буде визнаний добре відомим станом на 01 січня 1997 року на ім`я Приватного акціонерного товариства “Фармацевтична фірма “Дарниця” (вул. Бориспільська, 13, м. Київ 02093, ідентифікаційний код: 00481212) для товарів 05 класу МКТП “фармацевтичні препарати”, у формі, що відрізняється від такого добре відомого знаку лише окремими елементами, що не змінює в цілому відмітності Знаку 1.
2. Позначення 2 “Цитрамон № 6”, яке міститься у Документі 2 - “Аналізі результатів економічної діяльності AT “Фармацевтична фірма “Дарниця” за 1995 р.”, є застосуванням Знаку 1 “Цитрамон”, якщо такий знак буде визнаний добре відомим станом на 01 січня 1997 року на ім`я Приватного акціонерного товариств” “Фармацевтична фірма “Дарниця” (вул. Бориспільська, 13, м. Київ, 02093, ідентифікаційний код: 00481212) для товарів 05 класу МКТП “фармацевтичні препарати”, у формі, що відрізняється від такого добре відомого знаку лише окремими елементами, що не змінює в цілому відмітності Знаку 1.
3. Позначення 3 “ЦИТРАМОН”, яке міститься у Документі 4 - в інформації про заявку на знак для товарів і послуг № 94103498, заявник Закрите акціонерне товариство “Фармацевтична фірма “Дарниця”, є застосуванням Знаку 1 “Цитрамон”, якщо такий знак буде визнаний добре відомим станом на 01 січня 1997 року на ім`я Приватного акціонерного товариства “Фармацевтична фірма “Дарниця” (вул. Бориспільська, 13, м. Київ, 02093, ідентифікаційний код: 00481212) для товарів 05 класу МКТП “фармацевтичні препарати”, у формі, що відрізняється від такого добре відомого знаку лише окремими елементами, що не змінює в цілому відмітності Знаку 1.
4. Знак 2 ЦИТРАМОН У за свідоцтвом України № 24778 є схожим зі Знаком 1 “Цитрамон”, якщо такий знак буде визнаний добре відомим станом на 01 січня 1997 року на ім`я Приватного акціонерного товариства “Фармацевтична фірма “Дарниця” (вул. Бориспільська, 13, м. Київ, 02093, ідентифікаційний код: 00481212) для товарів 05 класу МКТП “фармацевтичні препарати”, настільки, що ці Знак 2 і добре відомий Знак 1 можна сплутати.
Тобто, за Висновком №01-09/2020 підтверджується фактичне застосування Фірмою позначення “Цитрамон” у формі, яка відрізняється від добре відомої торговельної марки лише окремими елементами, що не змінює в цілому відмітності торговельної марки, а також те, що оспорювана торговельна марка Товариства є схожою настільки, що її можна сплутати з добре відомою станом на 01.01.1997 торговельною маркою позивача для ідентичних товарів.
Заперечуючи проти Висновку №01-09/2020 Товариством подано висновок експерта Жили Богдана Юрійовича від 20.01.2021 №204 за результатами проведення судової експертизи об`єктів інтелектуальної власності (далі – Висновок №204), на вирішення якої було поставлено такі питання:
1. Чи містяться в наданих на дослідження матеріалах судової справи № 910/13988/20, що розглядається Господарським судом міста Києва, відомості про фактори, які свідчать про те, що позначення “ЦИТРАМОН” стало добре відомою в Україні торговельною маркою Приватного акціонерного товариства “Фармацевтична фірма “Дарниця” для товарів 05 класу МКТП “фармацевтичні препарати” станом на 01 січня 1997 року?
2. Чи мало словесне позначення “Цитрамон” розрізняльну здатність для товарів 05 класу МКТП “фармацевтичні препарати” станом на 01 січня 1997 року?”.
За результатами експертного дослідження експерт Жила Б.Ю. дійшов таких висновків:
1. Надані для проведення дослідження матеріали справи № 910/13988/20, що розглядається Господарським судом міста Києва, не містять відомостей про фактори, які б вказували на те, що станом на 01 січня 1997 року позначення “ЦИТРАМОН” стало добре відомою в Україні торговельною маркою ПрАТ “Фармацевтична фірма “Дарниця” щодо товарів 05 класу МКТП “фармацевтичні препарати”.
2. Станом на 01 січня 1997 року словесне позначення “Цитрамон” не мало розрізняльної здатності для товарів 05 класу МКТП “фармацевтичні препарати”.
В свою чергу, позивачем подано суду рецензію на Висновок №204, складену судовим експертом вищого кваліфікаційного класу, патентним повіреним України, кандидатом юридичних наук Прохоровим-Лукіним Григорієм Вікторовичем 15.02.2021.
Згідно з висновком експерта від 25.02.2021 №02-12/2020, складеним судовим експертом Андрєєвою А.В. за результатами проведення експертизи об`єктів інтелектуальної власності (далі – Висновок №02-12/2020), на вирішення якої поставлено такі питання:
1. Чи було позначення “Цитрамон” загальновживаним як позначення товарів і послуг певного виду щодо товарів 05 класу МКТП “фармацевтичні препарати” станом на 01.01.1997 р.?
2. Чи мало словесне позначення “Цитрамон” розрізняльну здатність станом на 01.01.1997 р.?”.
Експерт Андрєєва  А.В. дійшла таких висновків:
1. Позначення “Цитрамон” станом на 01.01.1997 не було загальновживаним  як позначення товарів і послуг певного виду щодо товарів 05 класу МКТП “фармацевтичні препарати”.
2. Словесне позначення “Цитрамон” станом на 01.01.1997 мало розрізняльну здатність.”.
Так, експертом Андрєєвою А.В., зокрема, було встановлено, що позначення “Цитрамон”: станом на 01.01.1997 не мало описового характеру; не має відмінювання, у переважних випадках вживалося разом з іменником “таблетки”, у інших випадках - в лапках, отже позначення “Цитрамон” до 01.01.1997 не вживалося замість іменника; до 01.01.1997 не було таким, що вказує на товари одного роду чи виду, а тому не було родовим чи видовим найменуванням товарів 05 класу МКТП “фармацевтичні препарати”; до 01.01.1997 не використовувалося як прикметник, що змінює іменник для товару 05 класу МКТП; до 01.01.1997 не вживалося як номенклатурне найменування товару фахівцями відповідних галузей (в досліджуваному випадку - фахівцями у фармацевтичній галузі, фармацевтами, провізорами, лікарями та ін.), споживачами та не вживалося як або замість опису товару в словниках, офіційних виданнях журналах тощо; до 01.01.1997 не вживалося та у теперішній час не вживається як або замість позначення товару, за умови, якщо це позначення ідентифікує специфічний товар визначеної групи товарів, а саме “фармацевтичних препаратів”; відповідно до характеристик і ознак самого позначення “Цитрамон” та наданих на дослідження матеріалів, є словесним позначенням і складається з одного словесного елементу з 8-ми літер кирилиці, а тому не відноситься до позначень, які складаються лише з однієї літери, цифри, лінії, простої геометричної фігури, що не мають характерного графічного виконання; є словесним, відповідно, і не є реалістичним зображенням товару; не було загальновживаним скороченням, терміном, символом станом на 01.01.1997; станом на 01.01.1997 позначення “Цитрамон” мало розрізняльну здатність.
Згідно з висновком Агенції консалтингових послуг щодо можливої вартості знака для товарів і послуг “Цитрамон” станом на 01.01.1997, на підставі проведених розрахунків можлива ринкова вартість знаку для товарів і послуг “Цитрамон” виробництва Фірми, розрахована з використанням дохідного підходу методу роялті та методу дисконтування грошового потоку станом на дату дослідження складає 212000 грн. без урахування суми ПДВ.
На підтвердження відомості торговельної марки “Цитрамон”, що використовується при маркуванні лікарських засобів, станом на 01.01.1997 проведено соціологічне опитування, результати якого підтвердили, що 99% респондентів та 100% фармацевтів і провізорів знають торговельну марку “Цитрамон”; 74% респондентів та 98% фармацевтів і провізорів асоціюють торговельну марку “Цитрамон” з Фірмою; і 64% респондентів та 82% фармацевтів і провізорів дізналися про дану торговельну марку до 01.01.1997.
Соціологічне опитування проводилося серед такої цільової аудиторії: осіб, яким виповнилося 18 років станом на 01.01.1997 (тобто які могли купувати лікарські засоби станом на дату, на яку торговельна марка стала добре відомою), та додатково серед провізорів і фармацевтів.
Вибірка відповідає вимогам Порядку визнання знака добре відомим в Україні Апеляційною палатою Державної служби інтелектуальної власності України, затвердженим наказом Міністерства освіти і науки України від 15.04.2005 №228. Замовлено опитування понад 1 500 респондентів у 5 містах України, а саме у м. Київ (500 респондентів), м. Харків (500 респондентів), м. Одеса (125 респондентів), м. Львів (125 респондентів), м. Дніпро (125 респондентів) та м. Херсон (125 респондентів), додатково опитано 60 провізорів та фармацевтів з розподілом по 10 з кожного з названих міст.
Практика проведення онлайн/інтернет-опитувань є сталою у справах про визнання торговельних марок добре відомими, що підтверджується, зокрема, рішеннями Апеляційної палати від 17.06.2020, затвердженим наказом Мінекономіки від 07.09.2020 №1719, від 12.12.2019, затвердженим наказом Мінекономіки від 12.03.2020 №469, від 28.11.2019, затвердженим наказом Мінекономіки від 04.03.2020 №408, від 26.09.2019, затвердженим наказом Мінекономіки від 03.12.2019 №504, від 14.02.2019, затвердженим наказом Мінекономрозвитку від 08.05.2019 №800, від 18.08.2016, затвердженим наказом Держслужби від 21.11.2016 №419-Н.
Таким чином, звіт за результатами опитування щодо відомості торговельної марки “Цитрамон” серед покупців лікарських засобів, а також фармацевтів та провізорів, складений ТОВ “Фактум Груп Україна”, є належним та допустимим доказом у даній справі, та підтверджує ті обставини, на які посилається позивач як на підставу своїх позовних вимог.

Статтею 1 Закону визначено, що торговельна марка – це позначення, за яким товари і послуги одних осіб відрізняються від товарів і послуг інших осіб.
Зареєстрована торговельна марка – це торговельна марка, на яку видано свідоцтво або яка має міжнародну реєстрацію, що діє на території України.
Відповідно до абзацу третього пункту 3 статті 5 Закону набуття права на торговельну марку, що має міжнародну реєстрацію або визнана добре відомою в Україні, не вимагає засвідчення свідоцтвом.
Згідно з пунктами 1, 2 і 4 статті 25 Закону охорона прав на добре відому торговельну марку здійснюється згідно із статтею 6 bis Паризької конвенції та цим Законом на підставі визнання торговельної марки добре відомою Апеляційною палатою або судом. Торговельна марка може бути визнана добре відомою незалежно від реєстрації її в Україні.
При визначенні того, чи є торговельна марка добре відомою в Україні, можуть розглядатися, зокрема, такі фактори, якщо вони є доречними:
ступінь відомості чи визнання торговельної марки у відповідному секторі суспільства;
тривалість, обсяг та географічний район будь-якого використання торговельної марки;
тривалість, обсяг та географічний район будь-якого просування торговельної марки, включаючи рекламування чи оприлюднення та представлення на ярмарках чи виставках товарів та/або послуг, щодо яких торговельна марка застосовується;
тривалість та географічний район будь-яких реєстрацій та/або заявок на реєстрацію торговельної марки за умови, що торговельна марка використовується чи є визнаною;
свідчення успішного відстоювання прав на торговельну марку, зокрема територія, на якій торговельну марку визнано добре відомою компетентними органами;
цінність, що асоціюється з торговельною маркою.
У разі визнання торговельної марки добре відомою в судовому порядку особа, торговельна марка якої визнана добре відомою, інформує НОІВ про таке рішення.
Відомості про добре відомі торговельні марки, визнані такими Апеляційною палатою або судом, вносяться НОІВ до переліку добре відомих в Україні торговельних марок та публікуються в Бюлетені. Перелік добре відомих в Україні торговельних марок має інформаційний характер, є загальнодоступним і оприлюднюється на офіційному веб-сайті НОІВ.
Статтею 6 bis Паризької конвенції про охорону промислової власності від 20.03.1883, яка є чинною в Україні з 25.12.1991, передбачено, що країни Союзу зобов`язуються чи з ініціативи адміністрації, якщо це допускається законодавством даної країни, чи за клопотанням зацікавленої особи відхиляти або визнавати недійсною реєстрацію і забороняти застосування товарного знака, що становить відтворення, імітацію чи переклад іншого знака, здатні викликати змішування зі знаком, що за визначенням компетентного органу країни реєстрації чи країни застосування вже є у цій країні загальновідомим як знак особи, що користується привілеями цієї Конвенції, і використовується для ідентичних або подібних продуктів. Це положення поширюється і на ті випадки, коли істотна складова частина знака становить відтворення такого загальновідомого знака чи імітацію, здатну викликати змішування з ним.
Для подання вимоги про скасування такого знака надається строк не менше п`яти років, що вираховується від дати реєстрації знака. Країни Союзу мають право встановити строк, протягом якого може вимагатися заборона застосування знака.
Строк не встановлюється для подання вимоги про скасування чи заборону застосування знаків, зареєстрованих чи таких, що використовуються недобросовісно.
Наведений перелік факторів передбачений і підпунктом 6.4.12 пункту 6.4 Порядку визнання знака добре відомим в Україні Апеляційною палатою Державної служби інтелектуальної власності України, затвердженим Наказом Міністерства освіти і науки України від 15.04.2005 №228 (далі – Порядок), а також у статті 2 Спільної рекомендації про положення щодо охорони добре відомих знаків, прийнятої Асамблеєю Паризького союзу про охорону промислової власності та Генеральною асамблеєю Всесвітньої організації інтелектуальної власності (ВОІВ) на 34 серії засідань Асамблей держав-членів ВОІВ 20-29.09.1999.
Відповідно до статті 2 Спільної рекомендації при визначенні знака добре відомим мають бути взяті до уваги будь-які обставини (фактори), на підставі яких можна зробити висновок про те, що знак є добре відомим. Компетентний орган розглядає надану йому інформацію про підтвердження наявності факторів, зазначених у підпункті (b) пункту (1) статті 2 Спільної резолюції.
Проте ці фактори не є обов`язковою попередньою умовою висновку про добру відомість знака. Висновок у кожному випадку залежатиме від його конкретних обставин. У деяких випадках доречними можуть бути всі фактори, в інших лише деякі з них, а в певних випадках усі вони можуть бути недоречними і рішення може бути основане на додаткових факторах, не зазначених у підпункті (b).
У Пояснювальних примітках до Спільної рекомендації вказано, що компетентний орган не може вимагати представлення яких-небудь спеціальних критеріїв; вибір представленої інформації залишений на розсуд сторони, яка витребовує охорону. Саме по собі недотримання якого-небудь окремого критерію не може привести до висновку про те, що даний знак не є добре відомим.
Згідно з пунктом 3 статті 6 Закону не можуть бути зареєстровані як торговельні марки позначення, які на дату подання заявки або якщо заявлено пріоритет, то на дату пріоритету є тотожними або схожими настільки, що їх можна сплутати, зокрема, асоціювати, зокрема, з: торговельними марками інших осіб, якщо такі торговельні марки охороняються без реєстрації на території України на підставі міжнародних договорів України, зокрема торговельними марками, визнаними добре відомими відповідно до статті 6 bis Паризької конвенції щодо таких самих або споріднених з ними товарів і послуг; торговельними марками інших осіб, якщо такі торговельні марки охороняються без реєстрації на території України на підставі міжнародних договорів України, зокрема торговельними марками, визнаними добре відомими відповідно до статті 6 bis Паризької конвенції щодо неспоріднених товарів і послуг, якщо використання торговельної марки іншою особою щодо таких неспоріднених товарів і послуг свідчитиме про зв`язок між ними і власником добре відомої торговельної марки та може завдати шкоди інтересам такого власника.
Підпунктом “а” пункту 1 статті 19 Закону передбачено, що свідоцтво може бути визнано у судовому порядку недійсним повністю або частково у разі невідповідності зареєстрованого знака умовам надання правової охорони.
Відповідно до підпункту 4.3.2.4 пункту 4.3.2 Правил складання, подання та розгляду заявки на видачу свідоцтва України на знак для товарів і послуг, затверджених наказом Держпатенту України від 28.07.1995 №116 (в редакції наказу Держпатенту від 20.08.1997 №72; далі – Правила), позначення вважається тотожним з іншим позначенням, якщо воно збігається з ним у всіх елементах.
Позначення вважається схожим настільки, що його можна сплутати з іншим позначенням, якщо воно асоціюється з ним в цілому, незважаючи на окрему різницю елементів.
При перевірці позначень на тотожність і схожість необхідно:
- провести пошук тотожних або схожих позначень;
- визначити ступінь схожості заявленого позначення та виявлених при проведенні пошуку позначень;
- визначити однорідність товарів і/або послуг, для яких заявлено знак, в порівнянні з товарами і/або послугами, для яких зареєстровані або заявлені тотожні або схожі знаки, виявлені під час пошуку.
Серед позначень, зазначених в пунктах 4.3.2.1 а), б), в), 4.3.2.2. а) Правил, пошук здійснюється відносно тих позначень, які мають більш ранній пріоритет.
Згідно з підпунктом 4.3.2.6 пункту 4.3.2 Правил словесні позначення, заявлені як знаки, порівнюються з словесними та комбінованими позначеннями, до композиції яких входять словесні елементи.
При встановленні схожості словесних позначень враховується звукова (фонетична), графічна (візуальна) та смислова (семантична) схожість.
Статтею 4 Спільної рекомендації про положення щодо охорони загальновідомих знаків, прийнятої Асамблеєю Паризького союзу з охорони промислової власності та Генеральною Асамблеєю ВОІВ на тридцять четвертій серії засідань Асамблеї держав-членів ВОІС 20-29.09.1999, вважається, що знак знаходиться в протиріччі із загальновідомим знаком, якщо цей знак або його суттєва частина являє собою відтворення, імітацію, переклад або транслітерацію загальновідомого знака, яка може викликати змішування, якщо цей знак або його суттєва частина використовується, або є предметом заявки на реєстрацію, або зареєстрований для товарів і/або послуг, для яких використовується загальновідомий знак.
Незважаючи на пункти (2) – (4), від держави-члена не вимагається застосовувати пункт (1) (а) для встановлення факту протиріччя знака із загальновідомим знаком, якщо цей знак використовувався або був зареєстрований, або є предметом заявки на реєстрацію, поданої в державі-члені або щодо цієї держави, для товарів і/або послуг, які є тотожними або схожими з товарами і/або послугами, для яких використовується загальновідомий знак до того, як цей загальновідомий знак став добре відомим в цій державі-члені.
Таким чином, якщо особа до того як знак був визнаний добре відомим в Україні добросовісно використовувала знак або набула права на нього, такий знак не знаходиться у конфлікті з добре відомим знаком.
Добросовісне використання торговельної марки повинне передбачати відкрите, тривале та безперервне володіння нею.
Під “відкритістю” слід розуміти використання торговельної марки під своїм іменем (найменуванням), тобто коли особа не приховує, що саме вона є виробником певної продукції і саме її прізвище (найменування) як виробника нанесено на відповідний товар, упаковку, в якій міститься такий товар, вивіску, пов`язану з ним, етикетки, нашивку, бирку чи інший прикріплений до товару предмет. 
Ознаками добросовісного використання торговельної марки можуть бути: незнання (неможливість знання), що інша особа використовує або має намір використовувати таке є саме або схоже на нього позначення у своїй господарській діяльності.
Пунктом 2.3 Положення про Державний реєстр свідоцтв України на знаки для товарів і послуг, затвердженого наказом Міністерства освіти і науки України від 10.01.2002 №10 і зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 28.01.2002 за №64/6352 (далі – Положення), передбачено, що у процесі ведення реєстру до нього вносяться відомості щодо визнання свідоцтва недійсним повністю або частково.
Відповідно до статті 256 Цивільного кодексу України (далі – ЦК України) позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу.
Згідно з частиною першою статті 260 ЦК України позовна давність обчислюється за загальними правилами визначення строків, встановленими статтями 253 - 255 цього Кодексу.
Перебіг строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок (стаття 253 ЦК України), а спливає у відповідні місяць та число останнього року строку, якщо строк визначений роками (частина перша статті 254 ЦК України).
Колегія суддів погоджується з судом першої інстанції, що позивачем подано достатні докази на підтвердження тривалості, безперервності, інтенсивності та географічно обширного просування позначення “Цитрамон”, а саме:
- ступінь відомості чи визнання торговельної марки у відповідному секторі суспільства; тривалість, обсяг та географічний район будь-якого використання торговельної марки:
результатами соціологічного опитування, наведеними у звіті за результатами соціологічного опитування, згідно з якими: 8 з 10 фармацевтів знають про знак “Цитрамон” щонайменше з 01.01.1997; основні джерела інформації для них – поради колег в аптеці та реклама по телебаченню; для 57% опитаних фармацевтів/провізорів джерелом інформації про знак “Цитрамон” була реклама по телебаченню; 42% опитаних дізналися про знак “Цитрамон” з друкованих засобів масової інформації; для 40% опитаних джерелом інформації про знак “Цитрамон” була інформація в Інтернеті; більше половини покупців ліків знають про знак “Цитрамон” щонайменше з 01.01.1997; дізнаються про знак переважно з близького оточення; 59% опитаних покупців ліків дізналися про знак “Цитрамон” від друзів, родичів, знайомих; для 30% опитаних - джерелом інформації були поради фармацевта в аптеці; 19% опитаних покупців ліків - дізналися про знак з реклами по телебаченню; 16% опитаних- з інформації в Інтернеті;
аналітичною довідкою від 01.09.2020 №0920/01-11 обсяг реалізації “ЦИТРАМОН ЕКСТРА, таблетки №10 (10х1)”, “ЦИТРАМОН МАКСІ®, таблетки №10(10х1)”, “ЦИТРАМОН МАКСІ®, таблетки №20 (10х2)”, “ЦИТРАМОН МАКСІ®, таблетки №90(10х9)”, “ЦИТРАМОН-ДАРНИЦЯ, таблетки №6 (6х1)”, “ЦИТРАМОН-ДАРНИЦЯ, таблетки №10 (10х1)” за 2019 рік у відповідній формі випуску та у розрізі контрагентів становить загальну кількість пачок 5     624     096 шт., загальною вартістю 67     935     595,87 грн. (без ПДВ, з урахуванням знижки);
статтею, розміщеною у Фармацевтичному журналі №3, травень – червень 1993 року;
інформацією щодо “Цитрамону” виробництва Фірми,  яка містилася у виданні “Регистр лекарственных средств России” (Москва, Інфармхім 1994 року) та у “Здравоохранение и фарминдустрия России” (Москва, Інфармхім 1994 року);
листом державного підприємства “Український науковий фармакопейний центр якості лікарських засобів” від 04.02.2020 №11/121-5;
аналізом результатів економічної діяльності Фірми за 1995 рік “Цитрамон №6” було реалізовано на загальну суму 88519,5 млн. крб.; питома вага в загальному обсязі прибутку – 6,33%;
розшифровкою до форми 12-НТЗ за січень – грудень 1996 року, за якою обсяг випуску “Цитрамон Д” склав 15433 т.уп., у грошовому вираженні (в чинних цінах) – 1949,2 (звіт за основною діяльністю за 1996 рік; 
- тривалість, обсяг та географічний район будь-якого просування торговельної марки, включаючи рекламування чи оприлюднення та представлення на ярмарках чи виставках товарів та/або послуг, щодо яких торговельна марка застосовується:
копіями газети “Еженедельник Атпека”, випуски №39(59), №41(61), №42(62), №43(63), №44(64), №45(65) за жовтень 1996 року, №46(66) за листопад 1996 року, №47(67), №48(68), №49(69), №50(70), №51(71) за грудень 1996 року, що підтверджують пропозиції продажу “Цитрамон Д” виробництва Фірми.
звітом про витрати відділу реклами і стимулювання продажів за 1996 рік, затвердженим у січні 1997 року відповідно до якого: на щитову рекламу було витрачено 36 634,89 грн.; на сувенірну продукцію – 31 500,48 грн.; на поліграфію – 33 247,18 грн. (600 доларів США); на рекламу у засобах масової інформації – 5 194,92 грн. (1 493 доларів США); на проведення виставок було витрачено 14 495,75 грн. (4 841 доларів США); на іміджеву рекламу – 18 052,74 грн.; географія засобів масової інформації та проведення виставок, де здійснювалося рекламування/просування препарату “Цитрамон” виробництва позивача, охоплює всю Україну (в тому числі, м. Київ, м. Львів, м. Одеса, м. Харків, м. Донецьк);
статтею “Хіміко-фармацевтичне об`єднання “Дарниця” та його виробнича програма” (“Фармацевтичний журнал” №3, травень-червень 1993 року);
- цінність, що асоціюється з торговельною маркою:
звітами про продаж препаратів “Цитрамон” по всій Україні, з яких вбачається: у 1995 році Цитрамон №6 складав найбільшу питому вагу в загальному обсязі прибутку з показником у 6,33%; у 1995 році Цитрамон №6 входив до переліку високорентабельних препаратів з показником рентабельності 78%; за період з 01.01.1996 по 31.12.1996 позивач поставив по всій Україні на замовлення міністерств, відомств та комерційним структурам 514 000 тисяч упаковок препарату “Цитрамон № 6” на суму 17 763,84 тис. грн., а також 12     769,453 тисяч упаковок препарату “Цитрамон Д № 6” на суму 1 574 146,51 тис. грн., що підтверджується довідкою про виконання поставки ГЛЗ за замовленнями міністерств, відомств та комерційним структурам; протягом 1996 року препарати “Цитрамон № 6” і “Цитрамон Д № 6” поставлялися на замовлення МОЗ України, військових споживачів, комерційних та інших структур у загальній кількості 13     283 453 упаковок; з пояснювальної записки щодо збиту готової продукції за 1996 рік вбачається, що препарат “Цитрамон № 6” та “Цитрамон Д № 6” продавався аптекам, аптечним базам, комерційним структурам, лікувальним закладам, іншим організаціям та на експорт.
Оскільки вказані вище докази в їх сукупності підтверджують обставини, що станом на 01.01.1997 позначення “ЦИТРАМОН” стало добре відомим в Україні на ім`я Фірми для товарів 05 класу МКТП “фармацевтичні препарати”, а відтак позовні вимоги в цій частині є обґрунтованими та підлягають задоволенню.
В свою чергу, Товариством не подано достатніх та більш вірогідних доказів на спростування встановлених вище обставини, ніж ті, що подані Фірмою на підтвердження доброї відомості торговельної марки “Цитрамон” саме за нею.
Як вірно встановив суд першої інстанції, торговельна марка “ЦИТРАМОН У” за свідоцтвом України №24778, що належить відповідачу-2, та добре відома на ім`я Фірми торговельна марка “Цитрамон” є схожими настільки, що їх можна сплутати, оскільки:
- за фонетичними ознаками торговельна марка “Цитрамон” є схожою із торговельною маркою “ЦИТРАМОН У”;
- при порівняльному дослідженні графічних ознак торговельних марок “ЦИТРАМОН У” і “Цитрамон”, вбачається, що графічні ознаки торговельної марки “ЦИТРАМОН У” схожі з графічними ознаками торговельної марки “Цитрамон”;
- торговельна марка “ЦИТРАМОН У” являє собою словесний елемент “ЦИТРАМОН” та окрему літеру “У” , що включають загалом 9 літер кириличної абетки, чорного кольору на білому тлі, виконаних у один рядок, де всі літери заголовні;
- торговельна марка “Цитрамон” являє собою словесний елемент, який складається з 8 літер кириличної абетки, чорного кольору на білому тлі, у один рядок, де перша літера заголовна, інші строкові;
- схожість вказаних торговельних марок полягає в тому, що обидва порівнювані об`єкти містять домінуючі словесні елементи, виконані з 8-ми літер кириличної абетки “цитрамон”, які горизонтально орієнтовані, шрифти досліджуваних об`єктів типові, виконані без графічних особливостей;
- за загальними графічними ознаками словесних позначень, виражених у формі поєднання літер (знаків), є загальна форма позначення в цілому (знака), його розміри та просторове розташування, колір (кольори) та кількість складових елементів;
- дослідження графічних ознак порівнюваних об`єктів виявило як збіги, так і графічні розбіжності у досліджуваних об`єктах: збігаються за кількістю літер у домінуючих словесних елементах “Цитрамон”/“ЦИТРАМОН”; збігаються за алфавітом; збігаються за виконанням слів у один рядок, різняться за регістром літер; різняться за характером виконання, де у складі торговельної марки “ЦИТРАМОН У” наявна як елемент “літера “У”;
- сукупність загальних та окремих графічних ознак елементів та позначення в цілому формує зоровий образ словесного позначення, який сприймається споживачем;
- при порівняльному дослідженні графічних ознак торговельних марок “ЦИТРАМОН У” і “Цитрамон” встановлена схожість за графічними ознаками, оскільки порівнювані об`єкти хоча і різняться лише окремими елементами, але з урахуванням тих товарів, для яких вони застосовуються, будуть справляти схоже зорове сприйняття графічних ознак;
- словесний елемент “Цитрамон” у складі як торговельної марки “ЦИТРАМОН У”, так і торговельної марки “Цитрамон”, є сильним суттєвим домінуючим елементом, оскільки надає можливість споживачеві вирізняти саме товар;
- відрізняльний ідентифікуючий словесний елемент “цитрамон” широко застосовується позивачем у практиці реєстрацій знаків для товарів і послуг та у складі зареєстрованих знаків для товарів і послуг, тим самим на основі цього елементу “цитрамон” утворено серію знаків “Цитрамон Екстра”, “Цитрамон Екстра, комбінований”, “ЦИТРАМОН МЕГА”, “ЦИТРАМОН МАКСІ”, “ЦИТРАМОН, комбінований”, “ЦИТРАМОН МАКСІ, комбінований”;
- суттєвий, домінуючий, вирізняльний, ідентифікуючий словесний елемент “цитрамон” широко застосовується Фірмою для маркування фармацевтичних товарів на упакуваннях;
- отже, торговельні марки “ЦИТРАМОН У” і “Цитрамон” мають ознаки, які забезпечують їм в цілому високу розрізняльну здатність для виконання ними вирізняльної функції, мають суттєвий збіг за місцем розташування та характером виконання домінуючого словесного елементу “цитрамон”, що має вагомий вплив при встановленні схожості, яка наявна в цьому випадку на підставі подібності закладених у позначеннях понять, ідей; назва фармацевтичного (лікарського) препарату сама по собі є частиною медичної термінології та по своїй суті має допомагати визначеному колу споживачів, зокрема, й медичним фахівцям, лікарям та споживачам (фізичним особам) фармацевтичного препарату однозначно ідентифікувати лікарський засіб (фармацевтичний препарат визначеного призначення та дії);
- так, торговельні марки “ЦИТРАМОН У” і “Цитрамон” призначені для маркування фармацевтичних препаратів, а саме лікарського засобу, що має назву “Цитрамон” конкретного призначення, дії; крім того, семантичний зміст закладений у такі торговельні марки є таким, що однозначно ідентифікує як товар 05 класу МКТП, так і враховуючи кількість реєстрацій знаків, та види варіантів застосування на упаковках серійних знаків, здатні однозначно ідентифікувати і особу виробника Фірму щодо торговельної марки “Цитрамон”;
- таким чином, семантичний зміст торговельних марок “ЦИТРАМОН У” і “Цитрамон” є тотожним, оскільки вони породжують однакові асоціації;
- для визначеного кола споживачів позначення “Цитрамон” застосоване для товару 05 класу МКТП “фармацевтичні препарати” призначене для маркування лікарського засобу з показаннями щодо слабкого або помірного больового синдрому при головному або зубному болю, при первинній дисменореї, мігрені, артралгії, невралгії, захворюваннях, що супроводжуються гіпертермією різної етіології (як жарознижувальний засіб), і само по собі позначення “Цитрамон” здатне ідентифікувати саме товар;
- на підставі проведених порівняльних досліджень, український споживач може вважати торговельну марку “ЦИТРАМОН У” схожою настільки, що її можна сплутати із торговельною маркою “Цитрамон” (добре відомою стосовно Фірми), у застосуванні та сприйнятті торговельної марки “ЦИТРАМОН У” для товарів 05 класу МКТП “фармацевтичні препарати” або у зв`язку з ними.
Вказані вище ознаки схожості добре відомої торговельної марки “Цитрамон” та торговельної марки “ЦИТРАМОН У” за свідоцтвом України №24778 настільки, що їх можна сплутати, знайшли також своє підтвердження у Висновку №01-09/2020.
Відповідно до пункту першого статті 25 Закону (в редакції станом на дату подання даного позову) охорона прав на добре відому торговельну марку здійснюється згідно із статтею 6 (bis) Паризької конвенції та цим Законом на підставі визнання торговельної марки добре відомою Апеляційною палатою або судом. Торговельна марка може бути визнана добре відомою незалежно від реєстрації її в Україні.
Тобто, права на добре відому торговельну марку діють з дати, станом на яку її визнано добре відомою.
Відповідно до абз. 3 п. 3 ст. 6 Закону не можуть бути зареєстровані як знаки позначення, які є тотожними або схожими настільки, що їх можна сплутати зі знаками інших осіб, якщо ці знаки охороняються без реєстрації на підставі міжнародних договорів, учасником яких є Україна, зокрема знаками, визнаними добре відомими відповідно до статті 6 bis Паризької конвенції про охорону промислової власності.
Згідно з підпунктом “а” пункту 1 статті 19 Закону свідоцтво може бути визнано у судовому порядку недійсним повністю або частково у разі невідповідності зареєстрованого знака умовам надання правової охорони.
Враховуючи, що торговельна марка “Цитрамон” є добре відомою з 01.01.1997, спірне свідоцтво видано у 2002 році за заявкою  від 24.02.1997 на торгову марку “ЦИТРАМОН У”, яка схожа настільки, що їх можна сплутати із добре відомою торговою маркою Фірми, то слід погодитись із висновком суду першої інстанції про задоволення позову в частині визнання недійсним свідоцтва України № 24778 на підставі пункту 1 статті 19 Закону, оскільки не відповідає умовам надання правової охорони, що визначена абз. 3 п. 3 ст. 6 Закону.
При цьому, належить відхилити доводи відповідача-2 про пропуск строку позовної давності, оскільки права на добре відому торгову марку були підтверджені судом лише із прийняттям рішення по суті даного спору та відповідно вважаються порушеними із заявленої у позові дати.
Також колегією суддів відхиляються доводи апеляційної скарги про порушення статті 129 ГПК України щодо розподілу судових витрат, оскільки відповідно до ч. 9 вказаної статті Кодексу, якщо спір виник внаслідок неправильних дій сторони, суд має право покласти на таку сторону судові витрати повністю або частково незалежно від результатів вирішення спору.
Оскільки, даний спір виник внаслідок порушення прав інтелектуальної власності на торговельну марку саме відповідачем-2, а позовні вимоги до відповідача-1 заявлені як похідні від основних позовних вимог, то суд першої інстанції правомірно поклав судовий збір за подання позову саме на відповідача-2.
На переконання колегії суддів, відповідач не навів будь-яких беззаперечних доводів в обґрунтування вимог апеляційної скарги, у зв`язку з чим скаргу належить залишити без задоволення.
Враховуючи вищевикладене, колегія суддів вважає, що підстав для  скасування або зміни рішення Господарського суду міста Києва від 26.01.2022 у даній справі не вбачається.
У відповідності до ст. 129 ГПК України судовий збір за розгляд справи в апеляційному суді належить покласти на скаржника у зв`язку з відхиленням апеляційної скарги.
Керуючись ст. 269, п. 1 ч. 1 ст. 275, ст.ст. 276, 282 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд
ПОСТАНОВИВ:
1.          Апеляційну скаргу Акціонерного товариства “Лубнифарм” залишити без задоволення.
2.          Рішення Господарського суду міста Києва від 26.01.2022 у справі №  910/13988/20 залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена безпосередньо до Верховного Суду у строки, встановлені ст. 288 Господарського процесуального кодексу України.
Повний текст постанови складено та підписано 30.09.2022. 

Головуючий суддя                                                            С.В. Сотніков 

Судді                                                                                Б.В. Отрюх

                                                                                Л.Л. Гарник