ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ 
ГОСПОДАРСЬКИЙ  СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15.11.2022 року                                         м.Дніпро                     Справа №  904/8486/21

Центральний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:
головуючого судді Орєшкіної Е.В. (доповідач),        
суддів Чус О.В., Кощеєва І.М.   
секретар судового засідання Абадей М.О.
за участю представників сторін:
від позивача: Трофименко Ю.В. (поза межами суду);
від відповідача: представник не з`явився;
від третьої особи: представник не з`явився;

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Будінвент" на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 01.02.2022 (повний текст рішення складений 08.02.2022, суддя Назаренко Н.Г.) у справі № 904/8486/21

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Будінвент", м. Кривий Ріг, Дніпропетровська область
до Комунального підприємства "Міжнародний аеропорт Кивий Ріг" Криворізької міської ради, м. Кривий Ріг, Дніпропетровська область
Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на стороні відповідача: Товариство з обмеженою відповідальністю "Крома", м. Кривий Ріг, Дніпропетровська область
про визнання договору підряду на виконання робіт укладеним в редакції позивача

ВСТАНОВИВ:
Товариство з обмеженою відповідальністю "Будінвент" звернулось до Господарського суду Дніпропетровської області з позовом до Комунального підприємства "Міжнародний аеропорт Кивий Ріг" Криворізької міської ради, в якому просило визнати укладеним договір підряду на виконання робіт "Капітальний ремонт покрівлі будівлі аеровокзалу на 400 пас/год" Капітальний ремонт і реставрація (код ДК 021:2015-45453000-7)" між Комунальним підприємством «Міжнародний аеропорт Кривий Ріг» Криворізької міської ради та Товариством з обмеженою відповідальністю «Будінвент» в редакції проекту договору позивача.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що рішеннями суду у справі №904/2946/20 та №904/2352/20, які набрали законної сили, встановлені обставини того, що Товариство з обмеженою відповідальністю "Будінвент" є переможцем тендеру, проведеного Комунальним підприємством «Міжнародний аеропорт Кривий Ріг» Криворізької міської ради щодо капітального ремонту і реставрації аеропорту (місце виконання робіт: 50000, Україна, Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг), як учасник, що запропонував найнижчу ціну; рішення, прийняті організатором аукціону і оформлені протоколами №5 від 13.04.2020 та №7 від 18.05.2020, визнані в судовому порядку недійсними та скасовані; відповідач ухиляється від укладення з позивачем договору підряду у встановленому законом порядку. 
Рішенням Господарського суду Дніпропетровської області від 01.02.2022 у справі №904/8486/21 в задоволенні позовних вимог відмовлено.
Рішення місцевого господарського суду мотивовано тим, що позивачем не надано доказів того, що торги відбулися та що він визнаний переможцем закупівлі або замовником; відповідач вже уклав договір з іншою організацією на виконання тих самих робіт, які визначені в проекті договору, доказів визнання цього договору недійсним суду не надано.
Не погодившись з рішенням місцевого господарського суду, Товариство з обмеженою відповідальністю "Будінвент" звернулось до Центрального апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати оскаржуване рішення та ухвалити нове, яким задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.
Апеляційна скарга обґрунтована наступним:
-          визначення переможця торгів відбувається в силу закону за умови відповідності тендерної пропозиції критеріям та умовам тендерної документації та визнання її найбільш вигідною, здійснюється автоматизованою системою «Prozorro» і не потребує окремого рішення замовника;
-          судом допущені порушення норм процесуального права та неправильно застосовані норми матеріального права;
-          судом не враховано позицію Верховного Суду у подібних правовідносинах, що викладена в постанові від 11.06.2020 у справі №904/1145/19, від 01.02.2018 у справі №922/1999/19, від 02.08.2018 у справі №914/1462/17;
-          обставини, встановлені судами у справах №904/2946/20, №904/2352/20, підтверджують, що позивач є переможцем тендеру з огляду на те, що запропонував найнижчу ціну як учасник тендерних закупівель;
-          в системі публічних закупівель «Prozorro» є незавершеною тендерна процедура щодо закупівлі робіт UA 2020-02-27-001800-a щодо проведення процедури відкритих торгів із закупівлі робіт: «Капітальний ремонт покриття будівлі аеровокзалу на 400 пас./год., код відповідного класифікатора предмета закупівлі ДК 021:2015:45453000-7»;
-          судом першої інстанції порушений принцип диспозитивності та змагальності, висновок щодо наявності договірних відносин між замовником та іншою особою ґрунтується виключно на припущеннях, дані про договірні відносини відповідача з третьою особою в матеріалах справи відсутні;
-          визнання договору підряду укладеним в редакції позивача є найбільш ефективним способом захисту порушеного права.
Згідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 14.03.2022 року для розгляду апеляційної скарги визначена колегія суддів у складі: головуючий суддя Орєшкіна Е.В., судді: Дармін М.О., Кощеєв І.М. 
Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 15.03.2022 витребувано з Господарського суду Дніпропетровської області матеріали справи           № 904/8486/21 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Будінвент" до Комунального підприємства "Міжнародний аеропорт Кивий Ріг" Криворізької міської ради, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на стороні відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю "Крома", про визнання договору підряду на виконання робіт укладеним в редакції позивача; відкладено вирішення питань, пов`язаних з рухом апеляційної скарги, до надходження до Центрального апеляційного господарського суду матеріалів справи № 904/8486/21.
28.03.2022 матеріали справи № 904/8486/21 надійшли до Центрального апеляційного господарського суду.
Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 31.03.2022 зазначеною колегією суддів відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Будінвент" на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 01.02.2022 у справі № 904/8486/21; зазначено, що про дату та місце судового засідання учасники провадження у справі будуть повідомлені додатково. 
Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 “Про введення воєнного стану в Україні”, який затверджений Верховною Радою України 24.02.2022 Законом №2102-ІХ, в Україні введено воєнний стан на 30 діб, який продовжено Указом Президента України від 14.03.2022 №133/2022, затвердженим Верховною Радою України 15.03.2022 Законом №2119-ІХ, з 26.03.2022 ще на 30 діб. 
В той же час, відповідно до ч.1 ст. 12-1 Закону України "Про правовий режим воєнного стану" в умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України.
Згідно з ч.2 ст.12-1 Закону України "Про правовий режим воєнного стану" повноваження судів, органів та установ системи правосуддя, передбачені Конституцією України, в умовах правового режиму воєнного стану не можуть бути обмежені.
Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 26.04.2022 розгляд апеляційної скарги призначений в судове засідання на 28.06.2022.
20.06.2022 від Товариства з обмеженою відповідальністю "Будінвент" до Центрального апеляційного господарського суду надійшли додаткові пояснення у справі, в яких позивач доповнив доводи апеляційної скарги наступним:
- наявні підстави для врахування при вирішенні спору висновків Верховного Суду, що викладені в постанові від 30.09.2021 у справі №922/3928/20;
- законодавча норма, яка б передбачала окреме рішення замовника тендерних закупівель щодо визнання переможцем учасника тендера, відсутня;
- суд самостійно вчинив дії по збиранню доказів;
- наявність інших договірних відносин жодним чином не може вплинути на захист судом права позивача на визнання укладеним договору підряду.
21.06.2022 від представника Товариства з обмеженою відповідальністю "Будінвент" адвоката Трофименко Ю.В. до Центрального апеляційного господарського суду надійшло клопотання про проведення судового засідання, призначеного на 28.06.2022, за його участю в режимі відеоконференцзв`язку, яке ухвалою суду від 22.06.2022 задоволено.
В судовому засіданні 28.06.2022 у зв`язку з неявкою представників відповідача та третьої особи розгляд апеляційної скарги відкладений на 20.09.2022.
09.09.2022 від представника Товариства з обмеженою відповідальністю "Будінвент" адвоката Трофименко Ю.В. до Центрального апеляційного господарського суду надійшла заява про проведення судового засідання, призначеного на 20.09.2022,    за його участю в режимі відеоконференцзв`язку, яка ухвалою суду від 13.09.2022 задоволена.
20.09.2022 у зв`язку з відпусткою судді Дарміна М.О. по справі здійснений повторний автоматизований перерозподіл, за результатами якого її передано на розгляд колегії суддів у складі головуючого судді Орєшкіної Е.В., суддів Чус О.В.,          Кощеєва І.М.
Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 20.09.2022 зазначеною колегією суддів справу №904/8486/21 прийнято до свого провадження.
У зв`язку з повітряною тривогою розгляд справи в судовому засіданні 20.09.2022 не відбувся.
Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 20.09.2022 розгляд апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Будінвент" на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 01.02.2022 року    у справі                 № 904/8486/21 призначений в судове засідання на 15.11.2022.
У судовому засіданні 15.11.2022 представник позивача вимоги апеляційної скарги підтримав, просив рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 01.02.2022 у справі №904/8486/21 скасувати, прийняти нове рішення про задоволення позову. 
Відповідач, третя особа явку представників в судове засідання 15.11.2022 не забезпечили, про час та місце розгляду справи були повідомлені шляхом надіслання копії ухвали Центрального апеляційного господарського суду від 20.09.2022 на електронну адресу відповідача, що зазначена в апеляційній скарзі, та шляхом розміщення тексту цієї ухвали на офіційному веб – сайті Центрального апеляційного господарського суду.
Відповідно до ч.4 ст. 244 Господарського процесуального кодексу України неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час ті місце судового засідання, не перешкоджає розгляду заяви. 
Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 року №475/97-ВР, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.
Порушення права на розгляд справи упродовж розумного строку було неодноразово предметом розгляду Європейським судом з прав людини у справах проти України.
Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінку сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини першої статті 6 згаданої Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини       від 08.11.2005       року у справі "Смірнова проти України", рішення Європейського суду з прав людини від 27.04.2000 року       у справі "Фрідлендер проти Франції"). Роль національних судів полягає у швидкому та ефективному розгляді справ (рішення Європейського суду з прав людини від 30.11.2006 року у справі "Красношапка проти України").
Зважаючи на те, що в ході апеляційного розгляду справи судом апеляційної інстанції було створено сторонам необхідні умови для встановлення фактичних обставин справи і правильного застосування законодавства, надано достатньо часу та створено відповідні можливості для реалізації кожним учасником своїх процесуальних прав, передбачених ст. 42 Господарського процесуального кодексу    України, колегія суддів вважає за можливе закінчити розгляд апеляційної скарги в даному судовому засіданні.
Дослідивши матеріали справи, вислухавши пояснення представника позивача, обговоривши доводи апеляційної скарги, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає.
Під час розгляду спору у справі №904/8486/21 судом встановлено, що 27.02.2020 Комунальним підприємством «Міжнародний аеропорт Кривий Ріг» Криворізької міської ради на веб-порталі уповноваженого органу було оприлюднено оголошення про проведення відкритих торгів UA 2020-02-27-001800-а щодо проведення процедури відкритих торгів із закупівлі робіт: «Капітальний ремонт покриття будівлі аеровокзалу на 400 пас./год., код відповідного класифікатора предмета закупівлі ДК 021:2015:45453000-7». Капітальний ремонт і реставрація, місце виконання робіт: 50000, Україна, Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, Аеропорт, строк виконання робіт до 31.12.2020, умови оплати виконаних робіт - післяплата на підставі акту виконаних робіт, розмір бюджетного призначення за кошторисом або очікувана вартість предмета закупівлі - 7 369 501 UAH, джерело фінансування закупівлі - кошти місцевого бюджету, дата та час розкриття тендерних пропозицій 16.03.2020 після завершення електронного аукціону.
Позивач виявив бажання взяти участь у тендері та відповідно до тендерної документації подав тендерну пропозицію.
Рішенням тендерного комітету Комунального підприємства «Міжнародний аеропорт Кривий Ріг» Криворізької міської ради, оформленим протоколом № 5 від 13.04.2020, тендерну пропозицію Товариства з обмеженою відповідальністю «Будінвент» було відхилено на підставі п. 4 ч. 1 ст. 30 Закону України «Про публічні закупівлі» як таку, що не відповідає умовам тендерної документації, а саме у зв`язку з ненаданням до складу тендерної пропозиції оригіналу або копії документу, який посвідчує особу керівника підприємства, що передбачено вимогами пункту 1.2. Розділу 3 тендерної документації.
Рішенням Господарського суду Дніпропетровської області від 19.08.2020 у справі №904/2352/20, яке набрало законної сили, встановлено, що ненадання до складу тендерної пропозиції оригіналу або копії документу, який посвідчує особу керівника підприємства є несуттєвою помилкою, оскільки жодним чином не впливає на зміст пропозиції, тому тендерний комітет Комунального підприємства «Міжнародний аеропорт Кривий Ріг» Криворізької міської ради необґрунтовано відхилив тендерну пропозицію Товариства з обмеженою відповідальністю «Будінвент» на підставі п. 4 ч. 1 ст. 30 Закону України «Про публічні закупівлі» як таку, що не відповідає умовам тендерної документації, а саме у зв`язку з ненаданням до складу тендерної пропозиції оригіналу або копії документу, який посвідчує особу керівника підприємства. 
У зв`язку з викладеним, рішенням Господарського суду Дніпропетровської області від 19.08.2020 у справі №904/2352/20 рішення тендерного комітету Комунального підприємства «Міжнародний аеропорт Кривий Ріг» Криворізької міської ради щодо організації та проведення процедури закупівель, оформленого протоколом № 5 від 13.04.2020, визнано недійсним. 
У постанові Центрального апеляційного господарського суду від 26.01.2021 у справі №904/2946/20, яка набрала законної сили, апеляційним господарським судом встановлено, що після відхилення тендерних пропозицій Товариства з обмеженою відповідальністю “Будінвент” системою закупівель Prozorro 13.04.2020 було визначено найбільш економічно вигідну тендерну пропозицію Товариства з обмеженою відповідальністю “Крома”.
Згідно з нормами ст. 28 Закону України “Про публічні закупівлі” строк розгляду тендерної пропозиції Товариства з обмеженою відповідальністю “Крома”, яка за результатами оцінки визначена найбільш економічно вигідною, не повинен перевищувати п`яти робочих днів з дня визначення найбільш економічно вигідної пропозиції. 
Однак, з посиланням на значний обсяг наданих Товариством з обмеженою відповідальністю “Крома” документів відносно підтвердження відповідності пропозиції кваліфікаційним критеріям та технічним вимогам та необхідність їх всі переглянути і перевірити відповідність вимогам тендерної документації,    рішенням тендерного комітету Комунального підприємства «Міжнародний аеропорт Кривий Ріг» Криворізької міської ради, оформленим протоколом № 6 від 17.04.2020, строки розгляду тендерної пропозиції було продовжено до 20 робочих днів.
Рішенням тендерного комітету КП “Міжнародний аеропорт Кривий Ріг” Криворізької міської ради, оформленим протоколом № 7 від 18.05.2020, відмінені відкриті торги стосовно закупівлі робіт за проектом Капітальний ремонт покрівлі, будівлі, аеровокзалу на 400 пас./год. (Капітальний ремонт і реставрація (ДК 021:2015:45453000-7)).
Зі змісту протоколу № 7 від 18.05.2020 вбачається, що як на підставу для прийняття рішення про відміну торгів наведено значний обсяг наданих Товариством з обмеженою відповідальністю “Крома” документів щодо підтвердження відповідності пропозиції кваліфікаційним критеріям та технічним вимогам. 
Зазначене рішення визнано недійсним рішенням Господарського суду Дніпропетровської області від 01.10.2020 у справі №904/2946/20, яке залишено в силі постановою Центрального апеляційного господарського суду від 26.01.2021 у цій справі та набрало законної сили.
Господарськими судами під час розгляду справи №904/2946/20 встановлено, що положення статті 31 Закону України “Про публічні закупівлі” не передбачають можливості відміни торгів в разі отримання тендерним комітетом значного обсягу документів від учасника торгів, тому рішення тендерного комітету про відміну торгів прийнято в порушення чинного законодавства за відсутністю підстав, наявність яких обумовлює обов`язкову відміну торгів. 
Крім того, суд першої інстанції послався на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 19.08.2020 у справі № 904/2352/20, яким було задоволено позов Товариства з обмеженою відповідальністю “Будінвент” до Комунального підприємства “Міжнародний аеропорт “Кривий Ріг” Криворізької міської ради та визнано недійсним рішення тендерного комітету щодо організації та проведення процедури закупівель, оформленого протоколом № 5 від 13.04.2020.
Як зазначив місцевий господарський суд, визнання судом недійсним рішення тендерного комітету щодо організації та проведення процедури закупівель, оформленого протоколом № 5 від 13.04.2020, свідчить і про незаконність рішення тендерного комітету, оформленого протоколом №7 від 18.05.2020  про відміну відкритих торгів.
Позивач вважає, що з огляду на приписи ст. 28 Закону України "Про публічні закупівлі" у системному зв`язку з положеннями підп. 1.6. п. 1 Розділу 5 тендерної документації Товариство з обмеженою відповідальністю «Будінвент» є переможцем процедури закупівлі, тендерна пропозиція якого відповідає всім критеріям та умовам, що визначені у тендерній документації, і визнана найбільш економічно вигідною.
Вказує, що в порушення вимог ч. 6 ст. 28 Закону України «Про публічні закупівлі» відповідач рішення про намір укласти договір з позивачем у день набрання законної сили рішенням Господарського суду Дніпропетровської області від 19.08.2020 у справі № 904/2352/20 (09.09.2020) не прийняв, у строки, визначені ч. 1 ст. 32 Закону України «Про публічні закупівлі», повідомлення про намір укласти договір на веб-порталі уповноваженого органу не оприлюднив та Товариству з обмеженою відповідальністю «Будінвент» як переможцю торгів не надіслав.
Зважаючи на невиконання відповідачем обов`язків, визначених ст. ст. 28 та 32 Закону України "Про публічні закупівлі" та п.2.1, п. 2.2 Тендерної документації в частині порядку укладення договору з переможцем торгів, позивач 04.03.2021 надав відповідачу разом з листом №77 від 03.03.2021 та іншими документами два примірника проекту договору підряду на виконання робіт «Капітальний ремонт покрівлі будівлі аеровокзалу на 400 пас./год.» Капітальний ремонт і реставрація (код ДК 021:2015 - 45453000-7)» та повідомив про необхідність виконання рішень судових органів України, які набрали законної сили щодо поновлення прав Товариства з обмеженою відповідальністю «Будінвент» як учасника торгів, який був безпідставно та незаконно дискваліфікований організатором (відповідачем).
Відповідач договір підряду з позивачем не уклав, що і стало причиною звернення позивача із позовною заявою до суду.
Предметом позову в цій справі є визнання укладеним договору на виконання робіт "Капітальний ремонт покрівлі будівлі аеровокзалу на 400 пас/год" Капітальний ремонт і реставрація (код ДК 021:2015-45453000-7)" на умовах проекту договору, поданого позивачем.
Згідно зі ст. ст. 15, 16 Цивільного кодексу України  кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
Частиною 2 ст. 20 Господарського кодексу України визначено, що кожний суб`єкт господарювання та споживач має право на захист своїх прав і законних інтересів.
З аналізу ст. ст. 15, 16 Цивільного кодексу України, ст. 20 Господарського кодексу України вбачається, що застосування певного способу судового захисту вимагає доведеності належними доказами сукупності таких умов: наявності у позивача певного суб`єктивного права (інтересу); порушення (невизнання або оспорювання) такого права (інтересу) з боку відповідача; належності обраного способу судового захисту (адекватність наявному порушенню та придатність до застосування як передбаченого законодавством). Відсутність (недоведеність) будь-якої із зазначених умов унеможливлює задоволення позову.
Визначення предмета, підстав позову та відповідача у спорі - це право, яке належить позивачеві, натомість установлення обґрунтованості позову - обов`язок суду, який здійснюється під час розгляду справи.
Правосуддя, за своєю суттю, визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в правах. Зазначені висновки викладено в абз. 9 п. 9 рішення Конституційного Суду України від 30.01.2003 № 3-рп/2003.
Статтею 5 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що здійснюючи правосуддя, господарський суд захищає права та інтереси фізичних і юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.
У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного права чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.
Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади визначаються       Законом України «Про публічні закупівлі»   (що діяв станом на момент виникнення між сторонами спірних правовідносин ). 
Цей Закон застосовується: до замовників, за умови, що вартість предмета закупівлі товару (товарів), послуги (послуг) дорівнює або перевищує 200 тисяч гривень, а робіт - 1,5 мільйона гривень; до замовників, які здійснюють діяльність в окремих сферах господарювання, за умови, що вартість предмета закупівлі товару (товарів), послуги (послуг) дорівнює або перевищує 1 мільйон гривень, а робіт - 5 мільйонів гривень. Під час здійснення закупівлі товарів, робіт і послуг, вартість яких є меншою за вартість, що встановлена в абзацах другому і третьому цієї частини, замовники повинні дотримуватися принципів здійснення публічних закупівель, установлених цим Законом, та можуть використовувати електронну систему закупівель з метою відбору постачальника товару (товарів), надавача послуги (послуг) та виконавця робіт для укладення договору (ч. 1    ст. 2 Закону України "Про публічні закупівлі").
Відповідно до ч. 1  ст. 3 Закону України "Про публічні закупівлі" закупівлі здійснюються за такими принципами: 1) добросовісна конкуренція серед учасників; 2) максимальна економія, ефективність та пропорційність; 3) відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; 4) недискримінація учасників та рівне ставлення до них; 5) об`єктивне та неупереджене визначення переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі; 6) запобігання корупційним діям і зловживанням.
Вітчизняні та іноземні учасники всіх форм власності та організаційно-правових форм беруть участь у процедурах закупівель на рівних умовах. Замовники забезпечують вільний доступ усіх учасників до інформації про закупівлю, передбаченої цим Законом. Замовник не може встановлювати дискримінаційні вимоги до учасників (ст. 5 Закону України "Про публічні закупівлі").
Замовник самостійно та безоплатно через авторизовані електронні майданчики оприлюднює на веб-порталі Уповноваженого органу в порядку, встановленому Уповноваженим органом та цим Законом, інформацію про закупівлю, а саме: оголошення про проведення процедури закупівлі та тендерну документацію - не пізніше ніж за 15 днів до дня розкриття тендерних пропозицій, якщо вартість закупівлі не перевищує межі, встановлені у частині четвертій цієї статті, та не пізніше 30 днів у разі перевищення таких меж; протокол розгляду тендерних пропозицій - протягом одного дня з дня його затвердження; повідомлення про намір укласти договір про закупівлю - протягом одного дня з дня прийняття рішення про визначення переможця процедури закупівлі; інформацію про відхилення тендерної пропозиції учасника - протягом одного дня з дня прийняття рішення про відхилення (ч. 1  ст. 10 Закону України "Про публічні закупівлі").
Відкриті торги є основною процедурою закупівлі. Під час проведення процедури відкритих торгів тендерні пропозиції мають право подавати всі зацікавлені особи. Для проведення процедури закупівлі має бути подано не менше двох пропозицій (ст. 20 Закону України "Про публічні закупівлі").
Згідно визначення основних термінів, наведених в ст. 1 Закону України «Про публічні закупівлі» (тут і надалі в редакції, що діяла на момент виникнення спірних правовідносин):
- переможець процедури закупівлі - це учасник, тендерна пропозиція якого відповідає всім критеріям та умовам, що визначені у тендерній документації, і визнана найбільш економічно вигідною, та якому замовник повідомив про намір укласти договір, або учасник, якому замовник повідомив про намір укласти договір за результатами застосування переговорної процедури закупівлі;
- тендер (торги) - це здійснення конкурентного відбору учасників з метою визначення переможця торгів згідно з процедурами, установленими цим Законом (крім переговорної процедури закупівлі).
- тендерна пропозиція - це пропозиція щодо предмета закупівлі або його частини (лота), яку учасник подає замовнику відповідно до вимог тендерної документації.
- учасник процедури закупівлі (далі - учасник) - це фізична особа, у тому числі фізична особа-підприємець, юридична особа (резидент або нерезидент), яка подала тендерну пропозицію або взяла участь у переговорах у разі застосування переговорної процедури закупівлі.
Статтею 22 Закону передбачено вимоги до тендерної документації, яка по суті є пропозицією з визначенням всіх істотних умов та представленням проекту договору.
Згідно п. 7 ч. 2 ст. 22 Закону України «Про публічні закупівлі» тендерна документація повинна містити, зокрема, проект договору про закупівлю з обов`язковим зазначенням порядку змін його умов.
Тобто, тендерна пропозиція є зустрічною пропозицією учасника укласти договір на умовах, зазначених в тендерній пропозиції.
Частиною 6 ст. 28 Закону України «Про публічні закупівлі» передбачено, що за результатами розгляду та оцінки тендерної пропозиції замовник визначає переможця та приймає рішення про намір укласти договір згідно з цим Законом.
Відповідно до ч. 1 ст. 32 Закону рішення про намір укласти договір про закупівлю приймається замовником у день визначення переможця, та протягом одного дня після прийняття такого рішення замовник оприлюднює на веб-порталі Уповноваженого органу повідомлення про намір укласти договір та надсилає його переможцю.
Таким чином, визначення переможця торгів, прийняття рішення про намір укласти договір про закупівлю та направлення переможцю повідомлення про намір укласти договір, свідчить про те, що замовник прийняв тендерну (зустрічну) пропозицію переможця та погодився на укладення договору.
Такі дії сторін свідчать про визначення сторонами умов договору про закупівлю та обов`язок укласти відповідний договір.
За ч. 1 ст. 36 Закону України «Про публічні закупівлі» договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного кодексу України та Господарського кодексу України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.
Відповідно до ч. 1 ст. 67 Господарського кодексу України відносини підприємства з іншими підприємствами, організаціями, громадянами в усіх сферах господарської діяльності здійснюються на основі договорів.
Господарський договір, як це передбачено ст. ст. 173-175, 179 Господарського кодексу України, є підставою виникнення майново-господарського зобов`язання, в силу якого зобов`язана сторона повинна вчинити певну господарську дію на користь другої сторони або утриматися від певної дії, а управнена    сторона має право вимагати    від зобов`язаної    виконання її обов`язку.
Господарські договори укладаються за правилами, встановленими Цивільним кодексом України з урахуванням особливостей, передбачених Господарським кодексом України та іншими нормативно-правовими актами щодо окремих видів договорів (ч. 7 ст. 179 Господарського кодексу України).
До виконання господарських договорів застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених Господарським кодексом України (абз. 2 ч. 1 ст. 193 Господарського кодексу України).
Частиною 3 статті 179 Господарського кодексу України встановлено, що укладення господарського договору є обов`язковим для сторін, якщо він заснований на державному замовленні, виконання якого є обов`язком для суб`єкта господарювання у випадках, передбачених законом, або існує пряма вказівка закону щодо обов`язковості укладення договору для певних категорій суб`єктів господарювання чи органів держаної влади або органів місцевого самоврядування.
Господарський договір вважається укладеним, якщо між сторонами у передбачених законом порядку та формі досягнуто згоди щодо усіх його істотних умов. Істотними є умови, визнані такими за законом чи необхідні для договорів даного виду, а також: умови, щодо яких на вимогу однієї із сторін повинна бути досягнута згода (ч. 2 ст. 180 Господарського кодексу України).
Згідно ст. 638 Цивільного кодексу України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також: усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною.
Договір є укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції (ч.1 ст. 640 Цивільного кодексу України).
Пропозицію укласти договір (оферту) може зробити кожна із сторін майбутнього договору. Пропозиція укласти договір має містити істотні умови договору і виражати намір особи, яка її зробила, вважати себе зобов`язаною у разі і прийняття. (ч. 1 ст. 641 Цивільного кодексу України).
Відповідь особи, якій адресована пропозиція укласти договір, про її прийняття (акцепт) повинна бути повною і безумовною. Якщо особа, яка одержала пропозицію укласти договір, у межах строку для відповіді вчинила дію відповідно до вказаних у пропозиції умов договору (відвантажила товари, надала послуги, виконала роботи, сплатила відповідну суму грошей тощо), яка засвідчує її бажання укласти договір, ця дія є прийняттям пропозиції, якщо інше вказане в пропозиції укласти договір або не встановлено законом (ч. ч. 1, 2 ст. 642 Цивільного кодексу України).
Частинами 2, 3 статті 32 Закону України "Про публічні закупівлі" (в редакції, чинній на час проведення закупівлі) визначено, що   замовник   укладає   договір про закупівлю з учасником, який визнаний переможцем торгів протягом строку дії його пропозиції, не пізніше ніж через 20 днів з дня прийняття рішення про намір укласти договір про закупівлю відповідно до вимог тендерної документації та пропозиції учасника-переможця. З метою забезпечення права на оскарження рішень   замовника договір про закупівлю не може бути укладено раніше, ніж через 10 днів з дати оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу повідомлення про намір укласти договір про закупівлю.
У разі відмови переможця торгів від підписання договору про закупівлю відповідно до вимог тендерної документації або неукладення договору про закупівлю з вини учасника у строк, визначений цим Законом, або ненадання переможцем документів, що підтверджують відсутність підстав, передбачених   статтею 17   цього Закону, замовник відхиляє тендерну пропозицію такого учасника та визначає переможця серед тих учасників, строк дії тендерної пропозиції яких ще не минув.
Отже, з моменту визначення переможця закупівлі та встановлення відповідності пропозиції учасника (переможця процедури закупівлі) вимогам тендерної документації й вимогам Закону України "Про публічні закупівлі" відміна процедури закупівлі, у порядку, передбаченому частиною першою статті 31 Закону України "Про публічні закупівлі",   є неможливою.
З прийняттям замовником у встановленому порядку рішення про намір укласти договір про закупівлю та оприлюдненням ним відповідного повідомлення, у нього виникає право і одночасно обов`язок укласти належним чином договір про закупівлю з учасником, який визнаний переможцем торгів (подібний висновок викладений у   постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 13.01.2021 у справі № 925/1525/19).
Визначення переможця закупівлі, прийняття рішення про намір укласти договір про закупівлю та направлення переможцю повідомлення про намір укласти договір, свідчить про те, що замовник прийняв тендерну (зустрічну) пропозицію переможця та погодився на укладення договору, а відповідні дії сторін підтверджують визначення ними умов договору про закупівлю та обов`язок укласти відповідний договір (подібний висновок викладений у постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 06.02.2020 у справі №   904/4036/18,   від 01.06.2021 у справі                    № 910/840/20).
За цих умов учасник закупівлі, якого визнано переможцем, взявши участь у процедурі закупівлі має обґрунтовану впевненість (сподівання) на укладення договору із замовником за результатом такої процедури та отримання майнових вигод від виконання договору.
Тому ухилення замовника від належного виконання покладеного на нього умовами проведеної закупівлі обов`язку щодо укладення договору про закупівлю з учасником, який визнаний переможцем процедури закупівлі, є порушенням статті 33 Закону України "Про публічні закупівлі", а відповідні дії замовника щодо відміни процедури закупівлі та ухилення від укладення договору є протиправними (висновок Верховного Суду, викладений в постанові від 30.09.2021 у справі №922/3928/20).
Як вбачається з матеріалів справи, зі змісту протоколу № 7 від 18.05.2020  протокольним рішенням тендерного комітету від 13.04.2020 № 5 було відхилено тендерну пропозицію учасника ТОВ “Будінвент”. 
Відповідно до ст. 28 Закону України “Про публічні закупівлі” у разі відхилення тендерної пропозиції, що результатами оцінки визначена найбільш економічно вигідною, замовник розглядає наступну тендерну пропозицію з переліку учасників, що вважається найбільш економічно вигідною. 
Після відхилення тендерних пропозицій ТОВ “Будінвент”, системою закупівель Prozorro 13.04.2020 було визначено найбільш економічно вигідну тендерну пропозицію ТОВ “Крома”. Згідно з нормами ст. 28 Закону строк розгляду тендерної пропозиції ТОВ “Крома”, яка за результатами оцінки визначена найбільш економічно вигідною, не повинен перевищувати п`яти робочих днів з дня визначення найбільш економічно вигідної пропозиції. Однак, враховуючи значний обсяг наданих вказаним вище учасником документів відносно підтвердження відповідності пропозиції кваліфікаційним критеріям та технічним вимогам, та необхідність їх всі переглянути і перевірити відповідність вимогам тендерної документації протоколом № 6 від 17.04.2020 строки розгляду тендерної пропозиції та керуючись нормами частини 4 ст. 28 Закону було продовжено строки розгляду тендерної пропозиції до 20 робочих днів. Відповідно до абзацу 2 частини 1 ст. 31 Закону України “Про публічні закупівлі” замовник відміняє торги у разі неможливості усунення порушень, що виникли через виявлені порушення законодавства з питань публічних закупівель. Рішення про відміну торгів прийнято більшістю голосів. 
Зазначене рішення тендерного комітету Комунального підприємства «Міжнародний аеропорт Кривий Ріг» Криворізької міської ради, як і рішення, оформлене протоколом №5 від 13.04.2020, були скасовані рішеннями господарських судів у справах №№ 904/2946/20, №904/2352/20, про що зазначено вище.
З огляду на наведені обставини, позивач вважає, що він є переможцем відкритих торгів UA 2020-02-27-001800-а щодо проведення процедури відкритих торгів із закупівлі робіт: «Капітальний ремонт покриття будівлі аеровокзалу на 400 пас./год., код відповідного класифікатора предмета закупівлі ДК 021:2015:45453000-7» та у відповідача виник обов`язок щодо укладення договору підряду у поданій ним редакції.
Водночас, як правильно зазначено судом першої інстанції, ані судовими рішеннями у справах №№ 904/2946/20, №904/2352/20, ані поданими позивачем у цій справі доказами не підтверджено факту, що він є переможцем тендеру та відповідачем відповідно до ч. 1 ст. 32 Закону України «Про публічні закупівлі» прийнято рішення про намір укласти договір та оприлюднено таке повідомлення на веб-порталі Уповноваженого органу (за даними звіту про результати проведення процедури закупівлі UA 2020-02-27-001800-а дата оприлюднення повідомлення про намір укласти договір відсутня). Отже, позивачем не доведено виникнення у відповідача обов`язку на укладення спірного договору.
Для визначення учасника переможцем процедури закупівлі необхідні всі складові, наведені в ст. 1 Закону України «Про публічні закупівлі», які позивачем у даній справі не доведені, тому посилання позивача, що він є переможцем торгів в силу закону, є безпідставними.
Статтею 28 Закону України «Про публічні закупівлі» визначено, що оцінка тендерних пропозицій проводиться автоматично електронною системою закупівель на основі критеріїв і методики оцінки, зазначених замовником у тендерній документації, та шляхом застосування електронного аукціону. У разі, якщо оголошення про проведення процедури закупівлі оприлюднюється відповідно до норм частини четвертої статті 10 цього Закону, проводиться оцінка лише тих тендерних пропозицій, що не були відхилені згідно з цим Законом. Критеріями оцінки є: у разі здійснення закупівлі товарів, робіт і послуг, що виробляються, виконуються чи надаються не за окремо розробленою специфікацією (технічним проектом), для яких існує постійно діючий ринок, - ціна; у   разі здійснення закупівлі, яка має складний або спеціалізований характер (у тому числі консультаційних послуг, наукових досліджень, експериментів або розробок, дослідно-конструкторських робіт), - ціна разом з іншими критеріями оцінки, зокрема, такими як: умови оплати, строк виконання, гарантійне обслуговування, експлуатаційні витрати, передача технології та підготовка управлінських, наукових і виробничих кадрів.
Апелянт посилається на висновок, зроблений Верховним Судом в постанові від 11.06.2020 у справі №904/1145/19, згідно якого документ, як окреме «рішення про визначення переможця процедури закупівлі за результатами торгів» ст. 10 Закону України «Про публічні закупівлі», яка регламентує оприлюднення інформації про закупівлю, не передбачено. 
Позивач вважає, що суд першої інстанції не врахував зазначений висновок Верховного Суду та помилково зазначив, що визначення переможця торгів відбувається на підставі рішення замовника.
Не зважаючи на те, що документ, як окреме «рішення про визначення переможця процедури закупівлі за результатами торгів» ст. 10 Закону України «Про публічні закупівлі», яка регламентує оприлюднення інформації про закупівлю, не передбачено, Законом все ж таки визначено, що за результатами розгляду та оцінки тендерної пропозиції замовник визначає переможця та приймає рішення про намір укласти договір (ч. 6 ст. 28 Закону України «Про публічні закупівлі»); рішення про намір укласти договір про закупівлю приймається замовником у день визначення переможця та протягом одного дня після прийняття такого рішення замовник оприлюднює на веб – порталі Уповноваженого органу повідомлення про намір укласти договір (ч. 1 ст. 32 Закону України «Про публічні закупівлі»).
В даному випадку у будь-якому вигляді відповідне рішення відповідачем не прийнято та, як наслідок, у нього відсутнє зобов`язання укласти з позивачем договір.
Апелянт також посилається на неврахування судом першої інстанції висновків Верховного Суду, які викладені в постановах від 01.02.2018 у справ №922/1999/19, від 02.08.2018 у справі №914/1462/17, від 30.09.2021 у справі №922/3928/20.
Апеляційний господарський суд звертає увагу на те, що подібність правовідносин означає, зокрема, тотожність об`єкта та предмета правового регулювання, а також умов застосування правових норм (часу, місця, підстав виникнення, припинення та зміни відповідних правовідносин). Зміст правовідносин з метою з`ясування їх подібності в різних рішеннях суду касаційної інстанції визначається обставинами кожної конкретної справи. Вказана правова позиція викладена у постанові Верховного Суду України від 06.09.2017 у справі  № 910/3040/16.
При цьому під судовими рішеннями у справах зі спорів, що виникли з подібних правовідносин, слід розуміти такі, де аналогічними є предмет спору, підстави позову, зміст позовних вимог та встановлені фактичні обставини, а також має місце однакове матеріально-правове регулювання спірних відносин.
З огляду на викладене, суд апеляційної інстанції відхиляє доводи скаржника про те, що оскаржуване судове рішення ухвалено судом першої інстанцій без урахування висновків щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладених у вищезазначених постановах Верховного Суду, оскільки ці справи розглянуто за іншої фактично-доказової бази, відмінної від тієї, що з`ясована судом у цій справі, а встановлення судами різних фактичних обставин, що формують зміст правовідносин, виключає подібність спірних правовідносин.
Статтею 86 Господарського процесуального кодексу України визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Обов`язком суду при розгляді справи є дотримання вимог щодо всебічності, повноти й об`єктивності з`ясування обставин справи та оцінки доказів.
Усебічність та повнота розгляду передбачає з`ясування всіх юридично значущих обставин та наданих доказів з усіма притаманними їм властивостями, якостями та ознаками, їх зв`язками, відносинами і залежностями. Таке з`ясування запобігає однобічності та забезпечує, як наслідок, постановлення законного й обґрунтованого рішення.
У пунктах 1 - 3 частини першої статті 237 Господарського процесуального кодексу України визначено, що при ухваленні рішення суд вирішує, зокрема питання чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; яку правову норму належить застосувати до цих правовідносин.
З`ясування відповідних обставин має здійснюватися із застосуванням критеріїв оцінки доказів передбачених статтею 86 Господарського процесуального кодексу України щодо відсутності у жодного доказу заздалегідь встановленої сили та оцінки кожного доказу окремо, а також вірогідності і взаємного зв`язку доказів у їх сукупності.
Суд зауважує, що чітке обґрунтування та аналіз є базовими вимогами до судових рішень та важливим аспектом права на справедливий суд.
Гарантуючи право на справедливий судовий розгляд, стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод не встановлює жодних правил щодо допустимості доказів або їх оцінки, що є компетенцією виключно національних судів першої та апеляційної інстанцій. Проте зважаючи на прецедентну практику ЄСПЛ, суд зобов`язаний мотивувати свої дії та рішення, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті.
Згідно ст. 13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень (частина 1 статті 74 Господарського процесуального кодексу України).
За частиною 2 статті 74 Господарського процесуального кодексу України у разі посилання учасника справи на невчинення іншим учасником справи певних дій або відсутність певної події, суд може зобов`язати такого іншого учасника справи надати відповідні докази вчинення цих дій або наявності певної події. У разі ненадання таких доказів суд може визнати обставину невчинення відповідних дій або відсутності події встановленою.
Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів (частина 4 статті 74 Господарського процесуального кодексу України).
Обов`язок доказування, а отже, і подання доказів відповідно до статті 74 Господарського процесуального кодексу України покладено на сторони та інших учасників справи, однак, не позбавляє суд, у випадку, передбаченому статтею 74 Господарського процесуального кодексу України, витребувати у сторони ті чи інші докази.
Як вбачається з матеріалів справи №904/8486/21, для повного з`ясування фактичних обставин справи, з сайту "Прозоро" судом першої інстанції встановлено, що 17.09.2020 між Комунальним підприємством "Міжнародний аеропорт Кивий Ріг" Криворізької міської ради та Товариством з обмеженою відповідальністю "Крома" укладено договір підряду № 16, відповідно до п. 1.1. якого підрядник приймає на себе зобов`язання за завданням замовника відповідно до проектної (проектно-кошторисної) документації замовника та умов договору на свій ризик виконати та здати в установлений договором підряду строк закінчені будівельні роботи по об`єкту "Капітальний ремонт покрівлі будівлі аеровокзалу на 400 пас./год." (Інші завершальні будівельні роботи (код ДК 021:2015 - 45450000-6)), а замовник прийняти закінчені роботи (об`єкт) та оплатити їх відповідно до умов договору (при наявності фінансування).
Місцевий господарський суд дійшов висновку, що відповідач вже уклав договір з іншою організацією на виконання тих самих робіт, які визначені в проекті договору, що є предметом спору в даній справі; доказів визнання цього договору недійсним суду не надано.
Судом апеляційної інстанції встановлено, що у системі публічних закупівель «PROZORO»  містяться відомості, зокрема, про дві процедури закупівлі "Капітальний ремонт покрівлі будівлі аеровокзалу на 400 пас./год.": перша                                                    (UA-2020-02-27-001800-а) - оголошена 27.02.2020 з очікуваною вартістю 7   369 501 грн, друга (UA-2020-07-28-006707-с) - оголошена 28.07.2020 з очікуваною вартістю               7   969 624 грн. 
За наслідками    проведення тендеру за ідентифікатором UA-2020-07-28-006707-с було сформовано Звіт про результати проведення процедури закупівлі, та укладено    договір № 16 від 17.09.2020 з ТОВ «Крома», предметом якого є виконання будівельних робіт по об`єкту Капітальний ремонт покрівлі будівлі аеровокзалу на 400 пас./год." (Інші завершальні будівельні роботи (код ДК 021:2015 – 45450000-6)) вартістю              5   757 490,80 грн.
Зі змісту    тендерної документації замовника у вказаних процедурах    вбачається, що розділ Загальні положення пункт 4.3.цієї документації    встановлює однакові місце, кількість, обсяг поставки товарів (надання послуг, виконання робіт); є різниця в назві предмета закупівлі (згідно останнього аукціону - «Капітальний ремонт покрівлі будівлі аеровокзалу на 400 пас./год.» (ДК 021:2015: 45450000-6 - Інші завершальні будівельні роботи); між тим технічні вимоги замовника щодо найменування робіт у двох процедурах закупівлі однакові. Крім того, на сайті «PROZORO»  міститься звіт про виконання договору про закупівлю UA-2020-07-28-006707-c (дата формування звіту: 19 січня 2021 року).
Апелянт, посилаючись на висновок постанови Центрального апеляційного господарського суду від 09.07.2020 у справі №904/4036/18, яка набрала законної сили, вважає, що укладення договору №16 від 17.09.2020 не має жодного значення при вирішенні питання захисту його прав та законних інтересів, які були порушені замовником тендерної процедури.
Колегія суддів зазначає, що рішення у справі №904/4036/18 було прийнято Центральним апеляційним господарським судом за інших фактичних обставин, зокрема, було визначено переможця процедури закупівлі та замовником направлено повідомлення про намір укласти договір, що свідчить про прийняття (акцепт) пропозиції учасника, викладеній в тендерній пропозиції. Аргументи щодо існування обставин, які перешкоджають укладенню договору, а саме проведення іншої процедури закупівлі, яка завершилась підписанням іншого договору, не прийняті судом у справі №904/4036/18 до уваги з огляду на те, що процедури закупівлі є відмінними за технічними завданнями. 
Під час розгляду справи №904/8486/21 судом встановлені інші обставини, ніж у справі №904/4036/18, тому доводи апелянта в цій частині є помилковими. 
Отже, позивачем у справі № 904/8486/21, не зважаючи на порушення, виявлені судом під час проведення закупівлі UA-2020-02-27-001800-a, не доведено виникнення у відповідача обов`язку щодо укладення договору підряду відповідно до Закону України «Про публічні закупівлі». Крім того, договір підряду №16 від 17.09.2020  за результатами закупівлі UA-2020-07-28-006707-c відносно тих саме робіт є виконаним, позивачем не наведено, що заявлений ним спосіб захисту порушеного права призведе до їх поновлення. Верховний Суд неодноразово наголошував, що для суду важливо не просто ухвалити рішення за результатами вирішення спору, рішення має бути таким, щоб його можна було реально виконати.
Таким чином, апеляційний господарський суд вважає рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 01.02.2022  у справі № 904/8486/21  таким, що відповідає фактичним обставинам справи та нормам матеріального і процесуального права, тому підстави, передбачені    ст. 277 Господарського процесуального кодексу України, для задоволення апеляційної скарги та скасування рішення Господарського суду Дніпропетровської області у даній справі відсутні.
Відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України судові витрати по розгляду апеляційної скарги відносяться на апелянта.
Керуючись ст. ст. 269, 270, 275, 276, 282-284, 287 - 289 Господарського процесуального кодексу України, Центральний апеляційний господарський суд, -   
   
ПОСТАНОВИВ :

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Будінвент" на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 01.02.2022  у справі        № 904/8486/21 залишити без задоволення.
Рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 01.02.2022  у справі № 904/8486/21 залишити без змін.
Судові витрати за розгляд апеляційної скарги покласти на апелянта – Товариство з обмеженою відповідальністю "Будінвент".
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом двадцяти днів з дня складання повної постанови.

Повна постанова складена 16.11.2022

Головуючий суддя                                                                     Е.В. Орєшкіна

Суддя                                                                                              О.В. Чус

Суддя                                                                                              І.М. Кощеєв