Ухвала 
 
27 жовтня 2022 року
м. Київ
справа № 712/15873/19
провадження № 61-10167 ск22 
Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Білоконь О. В. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Гудзь Олександр Сергійович, на постанову Черкаського апеляційного суду від 13 вересня 2022 року у справі за позовом  ОСОБА_1 до Черкаської міської ради, ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування, про визнання незаконним та скасування рішення та визнання недійсним державного акту про право приватної власності на землю,
ВСТАНОВИВ:
Рішенням Соснівського районного суду м. Черкаси від 22 червня 2022 року позов ОСОБА_1 задоволено частково. 
Вирішено визнати незаконним та скасувати рішення Черкаської міської ради від 23 травня 2019 року № 2-4638 «Про передачу земельної ділянки у власність по АДРЕСА_1 громадянину              ОСОБА_2 ». Скасувати державну реєстрацію права власності ОСОБА_2 на земельну ділянку по АДРЕСА_1 з припиненням права власності, зареєстрованого відповідно до законодавства в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно            від 05 червня 2019 року за № 31896248. В іншій частині - відмовлено.
Постановою Черкаського апеляційного суду від 13 вересня 2022 року рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 22 червня 2022 року скасовано в частині задоволення позову та ухвалено нове в цій частині, яким у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено.
До Верховного Суду 11 жовтня 2022 року  ОСОБА_1 подала касаційну скаргу на постанову Черкаського апеляційного суду від 13 вересня                  2022 року, у якій просить її скасувати та залишити в силі рішення суду першої інстанції.
Касаційна скарга підлягає залишенню без руху з огляду на таке.
Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених                     статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.
Щодо сплати судового збору
У порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.
Згідно зі статтею 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги справляється судовий збір, який відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої цієї статті становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви в розмірі оспорюваної суми. 
Розміри ставок судового збору визначено частиною другою статті 4 Закону України «Про судовий збір» (у редакції, чинній на день звернення до суду з цим позовом). 
Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір».
Враховуючи, що заявник оскаржує судове рішення в частині позову, який об`єднує дві вимоги немайнового характеру, за подання касаційної скарги має сплатити 3 073,60 грн (768,40 грн * 200% * 2 вимоги).
Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК у                м. Києві/Печерс.р-н/22030102, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: UA288999980313151207000026007, код класифікації доходів бюджету: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».
На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документи, що підтверджують його сплату.
Разом з тим, до касаційної скарги заявник подала клопотання, у якому просить зменшити розмір судового збору за подання касаційної скарги до одного розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб з підстав, передбачених положеннями статті 136 ЦПК України, статті 8 Закону України «Про судовий збір». Посилалась на те, що у неї відсутня фінансова спроможність сплатити судовий збір, оскільки не працює й перебуває за кордоном в статусі особи, що потребує тимчасового захисту у зв`язку із введенням в Україні воєнного стану.
Дослідивши касаційну скаргу, суд дійшов висновку, що клопотання  ОСОБА_1 про зменшення сплати судового зборуне підлягає задоволенню, з огляду на таке.
Згідно із частинами першою та третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення              у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.
Відповідно статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.
Вищезазначені норми закріплюють дискреційне право, а не обов`язок суду відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати. Його реалізація не може призводити до порушення принципу процесуального рівноправ`я сторін та знаходиться в безпосередній залежності від доведеності за допомогою належних, допустимих, достовірних та достатніх доказів обставин щодо того, що скрутне майнове становище особи не дозволяє їй сплатити судовий збір у встановленому чинним законодавством розмірі. З метою недопущення зловживання процесуальними правами суд має враховувати: предмет спору, наявність у особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, рахунків в банківських та інших фінансових установах та можливість розпорядження ними, вік особи та її працездатність, склад сім`ї та наявність утриманців тощо.
Як слідує із касаційної скарги та доданих до неї матеріалів, спір стосується права власності на земельну ділянку, на якій знаходиться успадкований  ОСОБА_1 будинок з надвірними спорудами, що знаходиться в                     АДРЕСА_2 .
Заявляючи клопотання про зменшення судового збору, заявник не зазначає свого доходу від цього нерухомого майна, а також даних про наявність чи відсутність у неї іншого рухомого чи нерухомого майна, банківських рахунків, інших активів; суд не має даних про склад сім`ї, чи є на утриманні непрацездатні члени сім`ї, тощо.
Також заявник не зазначає про розмір доходів, які вона отримує як особа, яка з 18 березня 2022 року перебуває у Швейцарії у статусі особи, яка потребує тимчасового захисту.
Заявниця є особою працездатного віку та не посилається на поганий стан здоров`я.
Наведені заявником доводи та надані у їх підтвердження відомості не можна визнати такими, що унеможливлюють чи утруднюють сплату судового збору у розмірі 3 073,60 грн, тому не можуть вважатися достатньою підставою для зменшення сплати судового збору. 
З огляду на зазначене, заявнику необхідно надати інші докази на підтвердження зазначених нею обставин щодо майнового стану або документи що підтверджують сплату судового збору.
Вказане грунтується на такій конституційній засаді судочинства як рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом (стаття 129 Конституції України) та узгоджується із статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою судові процедури повинні бути справедливі для всіх учасників процесу.
За таких обставин, у задоволенні клопотання про зменшеннясплати судового збору слід відмовити. Разом з тим, суд зазначає, що                    ОСОБА_1 не позбавлена можливості заявити клопотання про відстрочення розміру судового збору або розстрочення його сплати за визначених законом умов.  
Оскільки подана касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 ЦПК України, її слід залишити без руху та запропонувати заявнику усунути недоліки.
Керуючись статтями 136, 185, 392, 393 ЦПК України, статею 8 Закону України «Про судовий збір»
УХВАЛИВ:
Відмовити  ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про зменшення сплати судового збору.
Касаційну скаргу  ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Гудзь Олександр Сергійович, на постанову Черкаського апеляційного суду від 13 вересня 2022 року залишити без руху та надати для усунення зазначених вище недоліків строк до 17 листопада 2022 року, але який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.
У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявникові.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Суддя                                                                                                     О. В. Білоконь