ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/7092/22 Справа № 202/4509/22 	  	Суддя у 1-й інстанції - Мороз В.П. Суддя у 2-й інстанції - Ткаченко І. Ю.	

П О С Т А Н О В А 
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 жовтня 2022 року        Дніпровський Апеляційний суд у складі:
головуючого - судді Ткаченко І.Ю.
        суддів         - Деркач Н.М., Пищиди М.М.
        за участю секретаря – Піменової М.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпро цивільну справу 
за позовом  ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу
за апеляційною скаргою ОСОБА_2 
на ухвалу Індустірального районного суду м. Дніпропетровська від 08 грудня 2005 року, -

В С Т А Н О В И В:

У липні 2005 року позивач звернувся до суду із позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу. 

Ухвалою Індустірального районного суду м. Дніпропетровська від 08 грудня 2005 року позовну заяву   ОСОБА_1 до  ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - залишено без розгляду (а.с.14).

Не погодившись з ухвалою суду, ОСОБА_2 подала апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, просила ухвалу суду скасувати та справу передати до суду першої інстанції для продовження розгляду (а.с.41-45).

Відповідно до ч. 1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду в межах доводів апеляційної скарги та заявлених вимог, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційну скаргу слід задовольнити.

Як вбачається із матеріалів справи, ухвалою Індустірального районного суду м. Дніпропетровська від 08 вересня 2022 року заяву адвоката Шаповал Наталії Леонідівни яка діє в інтересах ОСОБА_2 про відновлення втраченого провадження у цивільній справі №2-2813/2005 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу – задоволено. Відновлено повністю втрачене судове провадження по цивільній справі № 2-2813/2005 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу (а.с.37-38).
Під час розгляду заяви про відновлення втраченого провадження, судом 1 інстанції було встановлено, що цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу перебувала в провадженні судді Індустріального районного суду міста Дніпропетровська Мороза В.П.. На при кінці 2006 року ОСОБА_2 , яка є відповідачкою у справі отримана копія виписки з рішення суду, згідно якої 08.12.2005 року шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 -розірвано. На підставі вказаного рішення Індустріальним відділом реєстрації актів цивільного стану Дніпропетровського міського управління юстиції Дніпропетровської області, було видано свідоцтво про розірвання шлюбу серії НОМЕР_1 .
У червні 2001 року, у зв`язку із бажанням зареєструвати шлюб ОСОБА_2 з громадянином Німеччини, адміністрацією Німеччини була затребувана копія повного тексту вказаного рішення із мокрою печаткою, у зв`язку із чим ОСОБА_2 звернулася до Індустріального районного суду м. Дніпропетровська.

Згідно відповіді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 15 липня 20021 року, повний текст рішення у справі про розірвання шлюбу ОСОБА_1 з ОСОБА_2 видати не видається можливим, оскільки ухвалою судді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська Мороза В.П. від 08.12.2005 року зазначений позов залишений без розгляду, на підтвердження чого ОСОБА_2 надається копія вказаної ухвали суду.
Матеріали справи №2-2813/2005 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу були знищені у зв`язку із закінченням терміну зберігання.

З наявної копії ухвали Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 08 грудня 2005 року вбачається, що залишаючи без розгляду позов суд першої інстанції дійшов до висновку, що 08.12.2005 року сторони не з`явилися в судове засідання, письмових заяв від них не надходило, причина їх неявки суду не відома.

Однак, погодитися з таким висновком суду не можна.
Так, згідно ч.5 ст.223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.
Згідно п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.
Відповідно до ст.1 «Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод». Високі Договірні сторони гарантують кожному, хто перебуває під їхньою юрисдикцією права і свободи, визначенні в розділі І «Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод».
В силу ст. 13 розділу І «Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод», кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.
Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов`язків особи чи при розгляді будь-якого кримінального обвинувачення, що пред`являється особі.
Ключовими принципами цієї статті є верховенство права та належне здійснення правосуддя. Ці принципи також є основоположними елементами права на справедливий суд.
Так, у справі Delcourt v. Belgium, Європейський суд з прав людини зазначив, що „у демократичному суспільстві у світлі розуміння Конвенції, право на справедливий суд посідає настільки значне місце, що обмежувальне тлумачення статті 6 не відповідало б меті та призначенню цього положення".
У справі Bellet у. France Європейський суд з прав людини зазначив, що “стаття 6 §1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії. які становлять втручання у її права”.
Як свідчить позиція Європейського суду з прав людини у багатьох справах, основною складовою права на суд є право доступу, в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливістю звернутись до суду для вирішення певного питання і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.
Залишення заяви без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому. Заява залишається без розгляду за наявності точно встановлених в законі обставин, які свідчать про недодержання умов реалізації права на звернення до суду за захистом і можливість застосування яких не втрачена, та при повторній неявці сторін.
Апеляційний суд враховує, фактичні розбіжності між наявними процесуальними документами, на які посилається ОСОБА_2 в своїй апеляційній скарзі, які порушують її права, те, що матеріали справи 2-2813/2005 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу знищені за закінченням терміну зберігання, у зв`язку із чим неможливо перевірити правомірність оскарженої ухвали.

Таким чином, доводи апеляційної скарги заслуговують на увагу, колегія суддів вважає за необхідне апеляційну скаргу задовольнити, відповідно до ч.1 ст.3 79 ЦПК України скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі і направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст. 374, 379, 381, 382, 384 ЦПК України, апеляційний суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 – задовольнити.

Ухвалу Індустірального районного суду м. Дніпропетровська від 08 грудня 2005 року – скасувати, справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів в передбаченому законом порядку.

Судді: