Ухвала
07 жовтня 2022 року
м. Київ
справа № 610/1322/19
провадження № 51 - 5958 ск 20
Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого                       ОСОБА_2
суддів                                   ОСОБА_3, ОСОБА_4
розглянувши касаційну скаргу засудженого ОСОБА_1 на вирок Балаклійського районного суду Харківської області від 27 липня 2020 року та ухвалу Полтавського апеляційного суду від 29 червня 2022 року щодо нього,  
встановив:
У касаційній скарзі засуджений  порушує питання про перегляд вказаних судових рішень в касаційному порядку.
Статтею 427 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК) встановлено вимоги, яким повинна відповідати касаційна скарга. Зокрема, відповідно до п. 4 ч. 2 цієї статті у касаційній скарзі зазначається обґрунтування вимог особи, яка подала касаційну скаргу, із зазначенням того, у чому полягає незаконність чи необґрунтованість судового рішення.
Відповідно до ст. 438 КПК підставами для зміни або скасування судових рішень судом касаційної інстанції є: істотні порушення вимог кримінального процесуального закону, неправильне застосування закону України про кримінальну відповідальність і невідповідність призначеного судом покарання ступеню тяжкості кримінального правопорушення та особі обвинуваченого. При вирішенні питання про наявність зазначених підстав суд касаційної інстанції має керуватися статтями 412-414 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 1 ст. 433 КПК суд касаційної інстанції перевіряє правильність застосування судами першої та апеляційної інстанції норм матеріального та процесуального права, правової оцінки обставин і не має права досліджувати докази, встановлювати та визнавати доведеними обставини, що не були встановлені в оскарженому судовому рішенні, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу.
Посилаючись на незаконність судових рішень, особа, яка подає касаційну скаргу, повинна вказати конкретні порушення закону, що є підставою для їх зміни чи скасування, а також належним чином обґрунтувати свої доводи, тобто не тільки висунути на підтвердження допущених судом порушень переконливі факти, але й аргументувати як саме ці порушення істотно позначилися на законності та обґрунтованості судового рішення. 
Як вбачається зі змісту касаційної скарги, засуджений ОСОБА_1 вказує на незаконність вироку Балаклійського районного суду Харківської області від 27 липня 2020 року та ухвали Полтавського апеляційного суду від 29 червня 2022 року щодо нього у зв`язку з істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону та неправильним застосуванням закону України про кримінальну відповідальність.
При цьому не наводить таких порушень норм КПК, які були б безумовними підставами для скасування касаційним судом, як вироку місцевого суду так і ухвали апеляційного суду на підставі ст. 438 КПК та з огляду на положення ст. 412, 413 цього Кодексу.
Натомість, в обґрунтування своєї позиції, засуджений описує перебіг подій у провадженні, із наведенням власної оцінки обставин справи. Виражає свою незгоду з наданою судами оцінкою доказам, зазначає про неповноту судового розгляду та по суті заперечує правильність встановлення фактичних обставин кримінального провадження, що в силу статей 433, 438 КПК не є предметом перевірки суду касаційної інстанції. 
Оскаржуючи недотримання апеляційним судом вимог, передбачених ст. 419 КПК, яка передбачає надання відповідей на усі доводи апеляційної скарги, касатор не вказав які саме доводи апеляційної скарги суд не перевірив та на які з них не надав відповіді.
Відсутність у скарзі належного обґрунтування з огляду на те, що суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах касаційної скарги, перешкоджає вирішенню питання про відкриття касаційного провадження.
Відповідно до ч. 3 ст. 427 КПК якщо особа не бажає брати участі у касаційному розгляді, вона зазначає про це в касаційній скарзі.
У протилежному випадку в касаційній скарзі необхідно уточнити як саме скаржник бажає брати участь у касаційному розгляді - безпосередньо в залі судового засідання Верховного Суду чи шляхом організації відеоконференції, із вказівкою на конкретний суд.
За таких обставин, колегія суддів вважає за необхідне залишити без руху касаційну скаргу, надавши засудженому строк для усунення недоліків.
Керуючись ч. 1 ст. 429 КПК, Верховний Суд
постановив:
Касаційну скаргу засудженого ОСОБА_1 на вирок Балаклійського районного суду Харківської області від 27 липня 2020 року та ухвалу Полтавського апеляційного суду від 29 червня 2022 року щодо нього залишити без руху і встановити строк для усунення недоліків протягом п`ятнадцяти днів із дня отримання копії ухвали.
Роз`яснити, що касаційна скарга повертається в разі, якщо особа в установлений строк не усунула недоліків касаційної скарги, залишеної без руху.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Судді:

ОСОБА_5                                         ОСОБА_6                                      ОСОБА_7