ф
УХВАЛА

01 вересня 2022 року
м. Київ

справа №640/21192/21
адміністративне провадження №К/990/20747/22

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: 
судді-доповідача - Шевцової Н.В.,
суддів: Соколова В.М.,  Мельник-Томенко Ж.М., 
перевіривши касаційну скаргу Вищої кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 20 грудня 2021 року та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 29 червня 2022 року у справі №640/21192/21 за позовом ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури про визнання протиправними та скасування рішень,
УСТАНОВИВ:
У липні 2021 року ОСОБА_1 звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, яким просив:
- визнати протиправним та скасувати рішення Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури від 01.07.2021 про скасування рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Луганської області № 65 від 12.09.2019 про затвердження результатів кваліфікаційного іспиту та про видачу ОСОБА_1 свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту;             
- визнати протиправним та скасувати рішення Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури від 01.07.2021 про відмову у відводі голови Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Луганської області ОСОБА_2 від провадження за скаргою ОСОБА_3 на рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Луганської області від 06.09.2019 про допуск ОСОБА_1 до складання кваліфікаційного іспиту;             
- визнати протиправним та скасувати рішення Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури від 01.07.2021 про відмову у відводі ОСОБА_2 від провадження за скаргою ОСОБА_3 на рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Луганської області від № 65 від 12.09.2019 про затвердження результатів кваліфікаційного іспиту та про видачу ОСОБА_1 свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту;             
- визнати протиправним та скасувати рішення Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури від 01.07.2021 про поновлення заступнику голови Ради адвокатів України ОСОБА_3 строку оскарження рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Луганської області від 06.09.2019 про допуск ОСОБА_1 до складання кваліфікаційного іспиту;
- визнати протиправним та скасувати рішення Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури від 01.07.2021 про поновлення заступнику голови Ради адвокатів України ОСОБА_3 строку оскарження рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Луганської області № 65 від 12.09.2019 про затвердження результатів кваліфікаційного іспиту та про видачу ОСОБА_1 свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту.
20 грудня 2021 року рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва адміністративний позов задоволено частково.
Визнано протиправним та скасовано рішення Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури від 01.07.2021 про скасування рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Луганської області від 06.09.2019 про допуск ОСОБА_1 до складання кваліфікаційного іспиту.
Визнано протиправним та скасовано рішення Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури від 01.07.2021 про скасування рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Луганської області № 65 від 12.09.2019 про затвердження результатів кваліфікаційного іспиту та про видачу ОСОБА_1 свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту;             
В решті позовних вимог відмовлено.
Стягнуто на користь ОСОБА_1  за рахунок бюджетних асигнувань Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури понесені витрати зі сплати судового збору у сумі 2724 (дві тисячі сімсот двадцять чотири) грн. 00 коп.
29 червня 2022 року постановою Шостого апеляційного адміністративного суду  скасовано рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 20 грудня 2021 року в частині стягнення на користь ОСОБА_1 за рахунок бюджетних асигнувань Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури понесені витрати зі сплати судового збору у сумі 2724 (дві тисячі сімсот двадцять чотири) грн. 00 коп.
Прийнято у вказаній частині нове рішення, яким стягнуто на користь ОСОБА_1  за рахунок Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури  понесені витрати зі сплати судового збору у сумі 1816 (одна тисяча вісімсот шістнадцять) грн. 00 коп.
В іншій частині рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 20 грудня 2021 року залишено без змін.
На зазначені рішення суду першої інстанції та постанову апеляційного суду відповідачем подано касаційну скаргу, яку зареєстровано у Верховному Суді 08 серпня 2022 року.
Протоколом автоматизованого розподілу справ між суддями визначено склад суду: головуючого суддю Шевцову Н. В., суддів Данилевич Н.А., Мацедонську В.Е.
01 вересня 2022 року розпорядженням в. о. заступника керівника апарату Верховного Суду - керівника секретаріату Касаційного адміністративного суду № 1360/0/78-22 призначено повторний автоматизований розподіл справи у зв`язку з відпустками суддів Данилевич Н.А., Мацедонської В.Е., які входять до складу постійної колегії суддів, з метою дотримання строків розгляду справи.
Протоколом повторного автоматизованого розподілу справ між суддями визначено склад суду: головуючого суддю Шевцову Н.В., суддів Соколова В.М., Мельник-Томенко Ж.М.
Пункт 8 частини другої статті 129 Конституції України серед основних засад судочинства закріплює забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.
Згідно з частиною першою статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в касаційному порядку рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи, а також постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково у випадках, визначених цим Кодексом.
В касаційній скарзі відповідачем зазначено, що вона подана на підставі пунктів 3, 4 частини четвертої статті 328 КАС України.
Відповідно до пункту 3 частини четвертої статті 328 КАС України підставою касаційного оскарження судових рішень, зазначених у частині першій цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах.
В обґрунтування наявності підстав касаційного оскарження скаржник посилається на пункт 3 частини четвертої статті 328 КАС України та вказує на відсутність висновку Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах, а саме застосування частини восьмої статті 50 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».
Перевіряючи підстави касаційного оскарження, варто зауважити, що частиною восьмою статті 50 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» передбачено, що рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду.
З наведеного висновується, що скаржником у касаційній скарзі вказана загальна норма права, що в свою чергу унеможливлює сформування висновку щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах.
Крім того, скаржник в обґрунтування наявності зазначеної підстави касаційного оскарження зазначає про відсутність висновку Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах, а саме з приводу того чи підлягають оскарженню рішення КДКА регіону про допуск особи до складання кваліфікаційного іспиту; про затвердження результатів складання кваліфікаційного іспиту та про видачу свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту до ВКДКА чи до суду.
Переконує, що Верховний Суд має дослідити широке коло питань, зокрема:
- Чи існують обмеження в суб`єктному складі скаржників до ВКДКА на рішення КДКА регіону?
- Чи існують обмеження у виді рішення КДКА регіону, яке може бути оскаржене до ВКДКА?
- Чи існують види рішень КДКА регіону, які не підлягають оскарженню до ВКДКА?
Суд звертає увагу на те, що касаційна скарга повинна містити посилання на конкретні норми права та порушення відповідної норми (норм) права чи неправильність її (їх) застосування. Скаржник повинен зазначити конкретні порушення, що є підставами для скасування або зміни судового рішення (рішень), які, на його думку, допущені судом при його (їх) ухваленні, та навести аргументи в обґрунтування своєї позиції.
Суд зауважує, що формальне зазначення про відсутність висновку Верховного Суду щодо застосування норм права у подібних правовідносинах без конкретизації самих норм права та позиції скаржника щодо того як такі норми мають бути застосовані,  або зазначення загальної норми права, що в свою чергу унеможливлює сформування висновку щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах, не може вважатись належним виконанням вимог пункту 3 частини четвертої статті 328 КАС України.
Також у касаційній скарзі відповідачем вказано, що вона подана на підставі пункту 4 частини четвертої статті 328 КАС України, згідно з яким підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у частині першій цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами другою і третьою статті 353 цього Кодексу. 
В обґрунтування зазначеної підстави для касаційного оскарження заявник указує на оскарження судових рішень з підстави, передбаченої частиною другою, третьою статті 353 КАС України, а саме: суд не дослідив зібрані у справі докази, за умови висновку про обґрунтованість заявлених у касаційній скарзі підстав касаційного оскарження, передбачених пунктами 1,2,3 частини другої статті 328 КАС України; суд не обґрунтовано відхилив клопотання про витребування та дослідження, огляд доказів і інші клопотання щодо встановлення обставин що мають значення для правильного вирішення справи, суд прийняв рішення про права, свободи, інтереси та (або) обов`язки осіб, які не були залучені до участі у справі.
При цьому, пункт 1 частини другої статті 353 КАС України регламентує прийнятність доводів про недослідження судом зібраних у справі доказів виключно за умови висновку про обґрунтованість заявлених у касаційній скарзі підстав касаційного оскарження, передбачених пунктами 1, 2, 3 частини другої статті 328 цього Кодексу.
Аналіз вищенаведених норм дозволяє дійти висновку про те, що обґрунтування необхідності касаційного оскарження у зв`язку із недослідженням судами попередніх інстанцій зібраних у справі доказів, можливе за умови висновку про обґрунтованість заявлених у касаційній скарзі інших підстав для касаційного оскарження, передбачених частиною четвертою статті 328 КАС України. Тобто, указане порушення процесуального права не може бути самостійною підставою для касаційного оскарження.
У відсутності обґрунтованих підстав визначених пунктом 1-3 частини четвертої статті 328 КАС України Суд позбавлений можливості прийняти доводи скаржника щодо наявності підстави передбаченої пунктом 1 частини другої статті 353 КАС України.
Згідно з вимогами частини третьої статті 334 КАС України в ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначаються підстава (підстави) відкриття касаційного провадження, а за змістом частини першої статті 341 КАС України, за винятком частини третьої цієї статті КАС України, суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження.
Таким чином, межі касаційного перегляду судових рішень обмежено підставами, на яких подається касаційна скарга, зазначеними скаржником, та викладеними в ухвалі суду підставами для відкриття касаційного провадження. 
Отже у разі не зазначення в касаційній скарзі підстав (підстави), на якій подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 328 КАС України підстави (підстав) (пункт 4 частини другої статті 330 КАС України) така касаційна скарга має бути залишена без руху.
Крім того, з матеріалів касаційної скарги установлено, що вони оформлені без дотримання вимог частини четвертої статті 330 КАС України, а саме до касаційної скарги не додано документ про сплату судового збору у відповідному розмірі.
Згідно з підпунктом 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання фізичною особою до адміністративного суду позову немайнового характеру справляється судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Підпунктом 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що за подання фізичною особою до адміністративного суду позову майнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Відповідно до підпункту 3 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги на рішення суду справляється судовий збір у розмірі 200 відсотків ставки що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, але не більше 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. 
Відповідно до Закону України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» установлено у 2021 році прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць для працездатних осіб з 01 січня 2021             року в розмірі 2270 грн.
Таким чином, ставка судового збору, що підлягає сплаті за звернення з цією касаційною скаргою, складає 3632 грн ((2270,00 грн*0,4)*2)*200%.
Реквізити для сплати судового збору:
ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102;
код отримувача ЄДРПОУ: 37993783;
банк отримувача - Казначейство України (ЕАП)
номер рахунку отримувача (стандарт IBAN) - UA288999980313151207000026007;
код класифікації доходів бюджету: 22030102 "Судовий збір (Верховний Суд, 055)";
призначення платежу: "*;101; _____ (код ЄДРПОУ/реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи або серія та номер паспорта громадянина України в установлених законом випадках); судовий збір, за позовом _____ (ПІБ/назва), Верховний Суд (Касаційний адміністративний суд)".
Згідно із частиною другою статті 332 КАС України до касаційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 330 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.
Частинами першою і другою статті 169 КАС України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
Відповідно до частин першої та другої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України касаційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням заявнику касаційної скарги строку для усунення недоліків шляхом подання до суду касаційну скаргу у новій редакції  із зазначенням підстав (підстави), на яких подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 328 цього Кодексу підстави (підстав) (пункт 4 частини другої статті 330 КАС України), з належним її обґрунтуванням та надання документа про сплату судового збору в розмірі 3632 грн гривень.
Через відсутність складу колегії суддів, які визначені протоколом автоматизованого розподілу судових справ між суддями для розгляду цієї касаційної скарги, у зв`язку з відпусткою судді Шевцової Н.В.., розгляд цієї скарги відбувся після її виходу на роботу.
Керуючись статтею 248, пунктом 4 частини п`ятої статті 332 КАС України, Суд
УХВАЛИВ:
Касаційну скаргу Вищої кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 20 грудня 2021 року та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 29 червня 2022 року у справі №640/21192/21 за позовом ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури про визнання протиправними та скасування рішень- залишити без руху.
Надати відповідачу строк для усунення виявлених недоліків касаційної скарги тривалістю десять днів з моменту отримання копії цієї ухвали.
Роз`яснити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали в установлений судом строк касаційна скарга буде повернута.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.
Суддя-доповідач                                                                       Н.В. Шевцова
Судді                                                                                          В.М. Соколов
                                                                                          Ж.М. Мельник-Томенко