П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

___________________________________________________________________________________

П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М  У К Р А Ї Н И

20 жовтня 2022 р.	м.Одеса	Справа № 420/15341/21	
Головуючий в 1 інстанції: Самойлюк Г.П.
П`ятий  апеляційний адміністративний суд у складі колегії:    
доповідача - судді Стас Л.В.
суддів – Турецької І.О., Шевчук О.А. 

розглянувши у письмовому провадженні апеляційну скаргу Керівника Спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері об`єднаних сил на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 14 грудня 2021 року по справі за позовом ОСОБА_1 до Спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері об`єднаних сил про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити певні дії, - 

ВСТАНОВИВ: 

ОСОБА_1 ( далі – Позивач) звернувся з позовом до  Спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері об`єднаних сил ( далі – Відповідач), в якому  просив: 
визнати бездіяльність Спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері об`єднаних сил щодо неврахування положень Постанови Кабінету Міністрів України №708 від 05.09.2018 р. під час нарахування та виплати заробітної плати ОСОБА_1 за період з 11.09.2020 р. по 01.06.2021 р. протиправною;
зобов`язати Спеціалізовану прокуратуру у військовій та оборонній сфері об`єднаних сил (код ЄРПОУ 39969443) здійснити перерахунок заробітної плати ОСОБА_1 із застосуванням положень п. 1 постанови Кабінету Міністрів України №708 від 05.09.2018 р.  щодо її підвищення на 50 % та виплатити недоотриману заробітну плату за період роботи з 11.09.2020р. по 01.06.2021 р. в сумі 222 903 (двісті двадцять дві тисячі дев`ятсот три) грн. 10 коп.
В обґрунтування позовних вимог позивач вказав, що у вказаний період був залучений до складу сил та засобів, що беруть безпосередню участь у здійсненні заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації у Донецькій та Луганській областях з метою виконання службових (бойових) завдань. Однак, Відповідачем йому протиправно за вищевказаний період не доплачено заробітну плату, передбачену пунктом 1 Постанови № 708 в підвищеному розмірі на 50%, яка за підрахунками позивача складає 222 903 грн.
Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 14 грудня 2021 року – позов задоволено частково.
Визнано протиправною бездіяльність Спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері об`єднаних сил щодо неврахування положень Постанови Кабінету Міністрів України №708 від 05.09.2018 р. під час нарахування та виплати заробітної плати ОСОБА_1 за період з 11.09.2020 р. по 01.06.2021 р.
       Зобов`язано Спеціалізовану прокуратуру у військовій та оборонній сфері об`єднаних сил здійснити перерахунок заробітної плати ОСОБА_1 із застосуванням положень п. 1 постанови Кабінету Міністрів України №708 від 05.09.2018 р.  щодо її підвищення на 50 % та виплатити недоотриману заробітну плату за період роботи з 11.09.2020р. по 01.06.2021р.
У задоволенні решти позовних вимог, - відмовлено.
В апеляційній скарзі, Спеціалізована прокуратура у військовій та оборонній сфері об`єднаних сил, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить рішення суду від 14 грудня 2021 року – скасувати, прийняти нову постанову про відмову в задоволенні позову. Доводи апеляційної скарги обґрунтовані тим, що з урахуванням приписів ст.  81 Закону України “Про прокуратуру” заробітна плата прокурора  регулюється цим Законом та не може визначатися іншими нормативно-правовими актами. Спеціалізована прокуратура у військовій та оборонній сфері об`єднаних сил двічі зверталась до Офісу Генерального прокурора щодо спірного питання, який у свою чергу повідомив, що законодавством не передбачено підстави для здійснення підвищення заробітної плати працівникам прокуратури на 50 % відповідно до постанови Кабінету Міністрів України №  708 від 05.09.2018  р. Крім того, за змістом листа Міністерства соціальної політики України від 09.01.2020р. № 185/0/290-20/52, листа Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства від 16.03.2020р., норми постанови Кабінету Міністрів України №    708 від 05.09.2018   р. не поширюються на державних службовців органів прокуратури. Згідно листа Офісу Генерального прокурора від 29.01.2020р., не передбачено видатків на виплату заробітної плати із підвищенням на 50 % відповідно до вищевказаної Постанови.
У відзиві на апеляційну скаргу, Позивач послався на доводи, які узгоджуються з висновками суду першої інстанції. 
Учасники справи, належним чином сповіщені про дату, час та місце розгляду справи, у судове засідання не з`явилися, у зв`язку з чим відповідно до п.2 ч. 1 ст. 311 КАС України, справу розглянуто у порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.
Колегія суддів, заслухавши доповідача, вивчивши матеріали справи, перевіривши  законність і обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, вважає, що  апеляційна скарга  підлягає  задоволенню  з таких мотивів. 
Судом першої інстанції встановлено, що ОСОБА_1 проходить службу в органах прокуратури з 2004р. до теперішнього часу.
У період з 11.09.2020р. по 01.06.2021р. Позивач обіймав посаду прокурора відділу процесуального керівництва у кримінальних провадженнях Спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері об`єднаних сил. 
З 21.09.2020р. по 31.03.2021р. Позивач виконував обов`язки за вакантною посадою начальника управління організації процесуального керівництва, нагляду за додержанням законів при проведенні оперативно-розшукової діяльності Спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері об`єднаних сил (а.с. 16).
Наказами начальника Генеральною штабу Збройних Сил України №149/ДСК від 10.11.2020р. та Командувача об`єднаних сил № 301/дск від 26.11.2020  з 11.09.2020р. Позивача залучено до складу сил і засобів здійснення заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації у Донецькій та Луганській областях (а.с. 17-19).
26.07.2021 р. Позивач звернувся до відповідача із заявою, в якій просив, зокрема, нарахувати та виплатити заробітну плату за період з 11.09.2020р. по 01.06.2021р. з урахуванням підвищеної на 50% заробітної плати (а.с. 5-6).
Листом Спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері об`єднаних сил № 14/268вих-21 від 10.08.2021р. за результатами розгляду вищевказаної заяви, Позивача повідомлено про відсутність підстав для нарахування та виплати позивачу 50% підвищення заробітної плати за період з  11.09.2020 р. по 01.06.2021 р., оскільки норми постанови Кабінету Міністрів України №  708 від 05.09.2018  р. не поширюються на працівників органів прокуратури (а.с. 7-8).
Не погодившись з діями Відповідача, Позивач звернувся до суду з цим позовом. 
Суд першої інстанції, частково задовольняючи позов, виходив з того, що у період з 11.09.2020р. по 01.06.2021 р. Позивач був залучений до здійснення заходів із забезпечення національної безпеки та оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації у Донецькій та Луганській областях та фактично перебував в районах проведення такої операції, обіймаючи посаду прокурора відділу процесуального керівництва у кримінальних провадженнях у Спеціалізованій прокуратурі у військовій та оборонній сфері об`єднаних сил, позивач набув право на підвищення заробітної плати на 50%, однак відповідачем всупереч приписів Постанови №  708 під час нарахування та виплати Позивачу заробітної плати не здійснено її підвищення на 50% за час фактичного перебування у районах проведення операції об`єднаних сил.
Перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування норм матеріального і процесуального права, колегія суддів дійшла такого висновку. 
Спірним питанням у цій справі є (не)поширення на прокурорів Спеціалізованої прокуратурі у військовій та оборонній сфері об`єднаних сил,  які залучаються до здійснення заходів із забезпечення національної безпеки та оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації у Донецькій та Луганській областях, положень пункту 1 Постанови № 708 щодо підвищення заробітної плати на 50 відсотків за фактичний час перебування в районах проведення такої операції (здійснення таких заходів).
Відповідно до ч. 2  ст. 19 Конституції України    органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені   Конституцією та законами України.
Згідно ст.1 Закону України “Про прокуратуру” прокуратура України становить єдину систему, яка в порядку, передбаченому цим Законом, здійснює встановлені    Конституцією України    функції з метою захисту прав і свобод людини, загальних інтересів суспільства та держави.
Відповідно до ч.2 ст. 7 Закону України “Про прокуратуру” у разі потреби рішенням Генерального прокурора можуть утворюватися спеціалізовані прокуратури на правах структурного підрозділу Офісу Генерального прокурора, на правах обласних прокуратур, на правах підрозділу обласної прокуратури, на правах окружних прокуратур, на правах підрозділу окружної прокуратури. Перелік, утворення, реорганізація та ліквідація спеціалізованих прокуратур, визначення їх статусу, компетенції, структури і штатного розпису здійснюються Генеральним прокурором.

       Наказом Генерального прокурора № 66 від 05.02.2020р. “Про окремі питання забезпечення початку роботи спеціалізованих прокуратур у військовій та оборонній сфері (на правах обласних прокуратур)” військову прокуратуру об`єднаних сил перейменовано у Спеціалізовану прокуратуру у військовій та оборонній сфері об`єднаних сил (на правах обласної прокуратури), а наказом Генерального прокурора № 414 від 08.09.2020р. визначено, що 11.09.2020р. є днем початку роботи обласних прокуратур.
До складу даної прокуратури входять: військові прокуратури Донецького, Луганського та Маріупольського гарнізонів. Вказана Спеціалізована прокуратура здійснює свої функції на території Донецької та Луганської областей, вздовж лінії розмежування з тимчасово окупованими територіями вказаних областей незаконними збройними формуваннями Російської Федерації.
За приписами ст. 81 Закону України “Про прокуратуру” заробітна плата прокурора регулюється цим Законом та не може визначатися іншими нормативно-правовими актами.
Заробітна плата прокурора складається з посадового окладу, премій та надбавок за: 
1) вислугу років;
2) виконання обов`язків на адміністративній посаді та інших виплат, передбачених законодавством.
Фінансування оплати праці прокурорів здійснюється за рахунок коштів Державного бюджету України.
Розмір посадових окладів, надбавок за вислугу років та інших виплат працівників органів прокуратури (державних службовців, службовців, інших працівників) встановлюються Кабінетом Міністрів України.
Питання матеріально-побутового забезпечення та соціального захисту працівників органів прокуратури, не врегульовані цим Законом, визначаються  Законом України  "Про державну службу" та іншими законодавчими актами ( ст. 85 Закону України “Про прокуратуру”). 
Статтею 88   Закону України “Про прокуратуру” зазначено, що в Україні діє єдина система забезпечення функціонування прокуратури.
Органи прокуратури, інші органи державної влади беруть участь в організаційному забезпеченні діяльності прокуратури у випадках і порядку, визначених цим та іншими законами.
Фінансування прокуратури здійснюється за рахунок коштів Державного бюджету України, а також інших джерел, не заборонених законодавством, у тому числі у випадках, передбачених міжнародними договорами України або проектами міжнародної технічної допомоги, зареєстрованими в установленому порядку ( стаття 89 Закону України “Про прокуратуру”)
Функції головного розпорядника коштів Державного бюджету України щодо фінансового забезпечення діяльності прокуратури здійснюються Офісом Генерального прокурора.
Фінансування прокуратури здійснюється згідно з кошторисами і щомісячними розписами видатків, затвердженими Генеральним прокурором, у межах річної суми видатків, передбачених Державним бюджетом України на поточний бюджетний період ( стаття 90 Закону України “Про прокуратуру”).
Своєю чергою Постанова № 708 установлює механізм підвищення заробітної плати категорії працівників, які перебувають у трудових відносинах із установами, закладами та організаціями, що фінансуються з державного бюджету.
Метою підвищення Постановою № 708 заробітної плати є додаткове матеріальне стимулювання державою працівників бюджетної сфери, які беруть участь у забезпеченні проведення антитерористичної операції безпосередньо в районах її проведення або, які залучаються до здійснення заходів із забезпечення національної безпеки та оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації у Донецькій та Луганській областях в умовах із підвищеною небезпекою, та не мають відповідного обсягу матеріального та грошового забезпечення, які держава надає прокурорам спеціалізованих прокуратур у військовій та оборонній сфері з огляду на особливості проходження служби цією категорією громадян.
Відповідно до п. 1   постанови Кабінету Міністрів України №708 від 05.09.2018    р.  “Про особливості оплати праці працівників, які беруть участь у забезпеченні проведення антитерористичної операції, а також працівників, які залучаються до здійснення заходів із забезпечення національної безпеки та оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації у Донецькій та Луганській областях”    (далі - постанова № 708), в редакції, чинній на дату її прийняття, Кабінет Міністрів України постановив:
“Установити, що заробітна плата працівників установ, закладів та організацій, що фінансуються з бюджету, які беруть участь у забезпеченні проведення антитерористичної операції безпосередньо в районах її проведення, а також працівників, які залучаються до здійснення заходів із забезпечення національної безпеки та оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації у Донецькій та Луганській областях, підвищується на 50 відсотків за фактичний час перебування в районах проведення такої операції (здійснення таких заходів) за наявності підтвердних документів.
Рекомендувати керівникам інших суб`єктів господарювання передбачити в колективних договорах норму щодо виплати підвищеного розміру заробітної плати їх працівникам, які беруть участь у забезпеченні проведення антитерористичної операції безпосередньо в районах її проведення і здійсненні заходів із забезпечення національної безпеки та оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації у Донецькій та Луганській областях”.
Постановою Кабінету Міністрів України № 468 від 05 червня 2019 року розширено сферу дії цієї постанови шляхом внесення змін до Постанови № 708 та поширено її дію на працівників державних і комунальних установ, закладів, організацій, які фінансуються з бюджету і розміщені в населених пунктах, що розташовані на лінії зіткнення.
Норми, що регулюють суспільні відносини у сфері проходження служби прокурорами спеціалізованих прокуратур у військовій та оборонній сфері об`єднаних сил, враховують умови праці, жорсткі вимоги до дисципліни, професійної придатності, фахових, фізичних, вольових та інших якостей.
Це компенсується наявністю підвищених гарантій соціальної захищеності, тобто комплексу організаційно-правових та економічних заходів, спрямованих на забезпечення добробуту саме цієї категорії громадян, як під час проходження служби, так і після її закінчення.
З метою забезпечення достатніх та належних матеріальних умов для життя та відпочинку прокурорів Спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері об`єднаних сил, комплектування якісного особового складу; диференціацію умов і характеру праці; стимулювання праці; компенсування фізичних та інтелектуальних затрат, держава гарантує цим особам достатнє матеріальне, грошове та інші види забезпечення шляхом прийняття спеціальних нормативно-правових актів, які встановлюють структуру грошового забезпечення за нормами, встановленими законодавством, яке відповідає умовам такої служби.
З огляду на вищевикладене, помилковим є висновок суду першої інстанції, що Постанова № 708 регулює питання нарахування та виплати грошового забезпечення прокурорам Спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері об`єднаних сил, яке є предметом регулювання спеціальних нормативних актів.
Аналогічна правова позиція висловлена у Постанові Верховного Суду від 23 червня 2022 року у справі № 460/6/21.  
На підставі викладеного, апеляційний суд  вважає, що оскаржуване рішення суду першої інстанцій не ґрунтується на правильно встановлених фактичних обставинах справи, яким не надана належна юридична оцінка із правильним застосуванням норм матеріального права, що регулюють спірні правовідносини, відповідно наявні підстави  для скасування оскаржуваного судового рішення. 
Інші доводи апеляційної скарги не мають суттєвого значення для вирішення справи по суті. 
У пункті 58 рішення у справі «Серявін та інші проти України» ЄСПЛ повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення. Хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень. Ще одне призначення обґрунтованого рішення полягає в тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті.
Обов`язок суду мотивувати прийняття або відхилення доводів сторін по суті спору полягає у відображенні в судовому рішенні висновків суду про те, що саме дало йому підстави прийняти та/чи відхилити аргументи сторін щодо суті спору, з посиланням на з`ясовані у справі обставини та норми матеріального чи процесуального права, що підлягають застосуванню до правовідносин, що склалися.
Водночас, оскільки на суд покладено обов`язок здійснювати правосуддя на засадах верховенства права, забезпечити кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України (стаття 2 Законів України «Про судоустрій і статус суддів» у редакціях від 07 липня 2010 року та 02 червня 2016 року), зазначений обов`язок суду полягає в закладенні у свої мотиви відповідної аргументації з дотриманням принципів верховенства права.
Відповідно до ст. ст. 242 КАС України КАС України судове рішення повинно бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обгрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених такими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
У відповідності до ст. ст. 315, 317 КАС України суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю і ухвалити нове судове рішення на підставі неправильного застосування норм матеріального права.
Керуючись ст. ст.  315,  317,  321,  322,  325, 328 КАС України, суд – 

ПОСТАНОВИВ :

Апеляційну скаргу Керівника Спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері об`єднаних сил – задовольнити. 
Рішення Одеського окружного адміністративного суду від 14 грудня 2021 року по справі за позовом ОСОБА_1 до Спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері об`єднаних сил про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити певні дії – скасувати. 
Прийняти нову постанову, якою в задоволенні позову ОСОБА_1 – відмовити. 
Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття, та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. 

Дата складення повного судового рішення 20.10.2022р. 

Головуючий суддя 	 	Стас Л.В.	
Судді	    	Шевчук О.А.    Турецька І.О.