УХВАЛА

13 грудня 2022 року 
м. Київ
справа №9901/307/21
адміністративне провадження № П/9901/307/21  

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: 
судді-доповідача - Гімона М.М.,
суддів: Усенко Є.А.,  Шишова О.О.,  Юрченко В.П.,  Яковенка М.М., 
розглянувши в порядку письмового провадження як суд першої інстанції справу №9901/307/21 за позовом ОСОБА_1 до Президента України, за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: Ради національної безпеки і оборони України, Кабінету Міністрів України, про визнання незаконним і скасування указу в частині,
ВСТАНОВИВ:
29 липня 2021 року до Верховного Суду як суду першої інстанції надійшла позовна заява ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_2 ), подана представником - адвокатом Комликом Володимиром Володимировичем, до Президента України (далі - відповідач, ПУ). У позовній заяві заявлено вимоги: визнати протиправним та скасувати Указ ПУ №265/2021 від 24 червня 2021 року «Про застосування персональних спеціальних економічних та інших обмежувальних заходів (санкцій)» (далі - Указ №265/2021) в частині введення в дію позиції щодо ОСОБА_1 у Додатку №1 до Рішення Ради національної безпеки і оборони України (далі - РНБО) від 18 червня 2021 року.
Верховний Суд у складі судді Касаційного адміністративного суду Гімона М. М. ухвалою від 24 вересня 2021 відкрив провадження у цій справі, постановив розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін колегією суддів у складі п`яти суддів. Призначив справу до розгляду у судовому засіданні на 13:30 год. 02 листопада 2021 року. 
В подальшому розгляд справи призначався на 14 грудня 2021 року, 18 січня 2022 року, 08 лютого 2022 року, 05 квітня 2022 року, 24 травня 2022 року, 26 липня 2022 року, 20 вересня 2022 року, 25 жовтня 2022 року, 22 листопада 2022 року, 13 грудня 2022 року.
Під час судового розгляду позивач неодноразово змінював своїх представників, що ставало підставою для відкладення розгляду справи. З 07 лютого 2022 року представником позивача є адвокат ОСОБА_3.
У судове засідання, призначене на 13 грудня 2022 року, позивач та/або його представник, як і представник Ради національної безпеки і оборони України не з`явилися. Від представника позивача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи. Від представників відповідача і Кабінету Міністрів України (далі - КМУ) надійшли клопотання про розгляд клопотання представника позивача без їх участі.
Оскільки у судове засідання сторони не з`явилися фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувальних технічних засобів не здійснювалося на підставі частини четвертої статті 229 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), а розгляд справи вирішено продовжити в порядку письмового провадження.
З урахуванням встановлених обставин, доказів, що містяться в матеріалах справи, та норм права, які підлягають застосуванню, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви без розгляду, з огляду на таке.
Відповідно до статті 64 Конституції України конституційні права і свободи людини і громадянина не можуть бути обмежені, крім випадків, передбачених Конституцією України.
В умовах воєнного або надзвичайного стану можуть встановлюватися окремі обмеження прав і свобод із зазначенням строку дії цих обмежень. Не можуть бути обмежені права і свободи, передбачені статтями 24, 25, 27, 28, 29, 40, 47, 51, 52, 55, 56, 57, 58, 59, 60, 61, 62, 63 цієї Конституції.
Статтею 55 Конституції України встановлено, що права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.
Згідно з частиною першою статті 10 Закону України від 12 травня 2015 року № 389-VIII «Про правовий режим воєнного стану» у період дії воєнного стану не можуть бути припинені повноваження Президента України, Верховної Ради України, Кабінету Міністрів України, Національного банку України, Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, судів, органів прокуратури, органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, розвідувальних органів та органів, підрозділи яких здійснюють контррозвідувальну діяльність.
Отже, навіть в умовах воєнного стану конституційне право людини на судовий захист не може бути обмежене, у зв`язку з чим суди продовжують здійснювати правосуддя.
Згідно з частиною другою статті 44 КАС України учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
Згідно з матеріалами справи у судовому засіданні, яке відбулося 20 вересня 2022 року, був присутній представник позивача - ОСОБА_3 У судовому засіданні було оголошено перерву до 14:00 год. 25 жовтня 2022 року, а про наступну дату судового засідання представників позивача, відповідача і КМУ повідомлено під розписку (т. 2 а.с.128).
24 жовтня 2022 року від представника позивача через підсистему «Електронний суд» надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, яке вмотивоване тим, що, перебуваючи у складі Збройних Сил України, він повинен виконувати в період з 25 жовтня 2022 року по 27 жовтня 2022 року невідкладні службові завдання, які обмежують його технічні можливості прибути до Верховного Суду для участі у розгляді справи або брати участь в режимі відеоконференції. На підтвердження своїх доводів надав копію довідки ВЧ НОМЕР_1 від 19 жовтня 2022 року №1244 (т. 2 а.с.136-138). Згідно з наданою довідкою солдат ОСОБА_3 перебуває на військовій службі з 12 липня 2022 року у військовій частині НОМЕР_1 .
У судовому засіданні 25 жовтня 2022 року за участю представників відповідача і КМУ колегія суддів, порадившись на місці, ухвалила клопотання представника позивача задовольнити, відкласти розгляд справи на 22 листопада 2022 року. Про наступну дату судового засідання представників відповідача і КМУ повідомлено під розписку (т. 2 а.с.143).
Позивачу і його представникові ОСОБА_3 направлені повістки про виклик у судове засідання на 22 листопада 2022 року (т. 2 а.с. 144, 145).
Однак, повістка, яка була направлена позивачеві на адресу, повідомлену ним у відповідній заяві (т. 1 а.с. 30), повернулася на адресу суду з відміткою «за закінченням терміну зберігання» (т. 2 а.с.149). Представник позивача отримав повістку про виклик через підсистему «Електронний суд» 25 жовтня 2022 року о 16:54 год., про що свідчить Довідка про доставку електронного листа (т. 2 а.с. 152). В паперовому вигляді представник позивача отримав повістку про виклик 31 жовтня 2022 року (т. 2 а.с.148).
22 листопада 2022 року розгляд справи не відбувся у зв`язку з відпусткою судді-члена колегії, про що сторони були завчасно повідомлені телефонограмою 18 листопада 2022 року (т. 2 а.с.152а, 153). 
Наступне судове засідання призначено на 13 грудня 2022 року, а сторонам направлені повістки від 18 листопада 2022 року про виклик у судове засідання (т. 2 а.с.154-158).
Повістка, яка була направлена позивачеві, повернулася на адресу суду з відміткою «за закінченням терміну зберігання» (т. 2 а.с.163). Представник позивача отримав повістку про виклик через підсистему «Електронний суд» 18 листопада 2022 року о 15:34 год., про що свідчить Довідка про доставку електронного листа (т. 2 а.с. 166). В паперовому вигляді представник позивача отримав повістку про виклик 23 листопада 2022 року (т. 2 а.с.162).
08 грудня 2022 року від представника позивача через підсистему «Електронний суд» надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, яке знову вмотивоване тим, що, перебуваючи у складі Збройних Сил України, він повинен виконувати в період з 12 грудня 2022 року по 15 грудня 2022 року невідкладні службові завдання, які обмежують його технічні можливості прибути до Верховного Суду для участі у розгляді справи або брати участь в режимі відеоконференції (т. 2 а.с. 167-169).
Суд враховує, що станом на 13 грудня 2022 року від представника позивача не надходило доказів, підтверджуючих виконання ним невідкладних завдань, які унеможливлювали його участь у судових засіданнях, призначених на 25 жовтня 2022 року і 13 грудня 2022 року. Так само, у суду відсутні відомості про фактичну неможливість участі у судових засіданнях, призначених на цей день, особисто позивача та/або іншого представника.
Наслідки неявки в судове засідання учасника справи визначено статтею 205 КАС України.
Частиною п`ятою цієї статті передбачено, що в разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів. 
До позивача, який не є суб`єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише у разі повторної неявки.
Наведена норма кореспондує положенню пункту 4 частини першої статті 240 КАС України, відповідно до якого позов залишається судом без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.
Відповідно до частини третьої статті 124 КАС України судовий виклик або судове повідомлення учасників справи, свідків, експертів, спеціалістів, перекладачів здійснюється:
1) за наявності в особи офіційної електронної адреси - шляхом надсилання повістки на офіційну електронну адресу;
2) за відсутності в особи офіційної електронної адреси - шляхом надсилання повістки рекомендованою кореспонденцією (листом, телеграмою), кур`єром із зворотною розпискою за адресами, вказаними цими особами, або шляхом надсилання тексту повістки в порядку, визначеному статтею 129 цього Кодексу.
Приписи статті 131 КАС України встановлюють обов`язок повідомити про зміну адреси та причини неприбуття в судове засідання. 
Учасники судового процесу зобов`язані під час провадження у справі повідомляти суд про зміну місця проживання (перебування, знаходження), роботи, служби. У разі неповідомлення про зміну адреси повістка надсилається учасникам судового процесу, які не мають офіційної електронної адреси, та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку в порядку, визначеному статтею 129 цього Кодексу, за останньою відомою суду адресою і вважається врученою, навіть якщо відповідний учасник судового процесу за цією адресою більше не знаходиться або не проживає.
Учасники справи, свідки, експерти, спеціалісти, перекладачі, які не можуть з поважних причин прибути до суду, зобов`язані завчасно повідомити про це суд.
Положення частини першої цієї статті застосовуються також у разі зміни адреси електронної пошти, номера факсу, телефаксу, телефону, які учасник судового процесу повідомив суду.
Суд вжив усі можливі заходи з використанням передбачених нормами Кодексу адміністративного судочинства України процесуальних засобів щодо належного повідомлення позивача, представника позивача про час, місце та дату судового засідання. 
За змістом частини десятої статті 126 КАС України вручення повістки представнику учасника справи вважається також врученням повістки і цій особі.
Наявні в матеріалах справи докази підтверджують належне повідомлення представника позивача про судові засідання, призначені на 25 жовтня 2022 року і 13 грудня 2022 року, а відтак, вважається належним чином повідомленим і позивач про ці дати судового розгляду.
До суду не надходило від позивача, представника позивача повідомлення про зміну адреси місця проживання (перебування, знаходження) позивача, як і не надходило заяв про поважність причин, з яких інший представник та/або особисто позивач не міг з`явитися в судові засідання, призначені на 25 жовтня 2022 року та 13 грудня 2022 року. Відсутні в матеріалах справи й докази, на підтвердження поважності причин, з яких ОСОБА_3 не зміг з`явитися у судові засідання, призначені на ці дати. Не надходило від позивача та/або його представника заяв про розгляд справи за їх відсутності.
Не заперечуючи обставину перебування адвоката ОСОБА_3 на військовій службі, суд, однак, вважає, що така обставина не повинна перешкоджати розгляду справи, у якій він виступає представником позивача, а не стороною в розумінні частини першої статті 46 КАС України. Уклавши договір з позивачем, ОСОБА_3 взяв на себе обов`язок на платній основі здійснити у встановленому порядку представництво інтересів ОСОБА_1 (т. 2 а.с.19-23). Більш того, за умовами Договору (п.2.3) адвокат має право покласти частину своїх обов`язків на іншу особу, з якою він укладає окремий договір, однак, залишається відповідальним перед позивачем за порушення умов цього договору. Водночас таким правом ОСОБА_3 , в умовах неможливості (за його словами) прибути у судові засідання, не скористався.
Враховуючи предмет та підстави позову, наведені у позовній заяві, доводи відповідача, зазначені у відзиві на позов, колегія суддів вважає, що встановлення обставин, які входять до предмета доказування у цій адміністративній справі, вимагає отримання судом пояснень позивача з приводу заперечень на його позов інших учасників справи, а тому неявка представника позивача в судове засідання перешкоджає розгляду справи.
Ініціювавши судовий розгляд справи, позивач, в першу чергу, має активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано. Реалізація особою процесуальних прав невіддільна від виконання нею процесуального обов`язку щодо сприяння встановленню в судовому процесі дійсних обставин у справі з метою отримання правосудного судового рішення.
Беручи до уваги факт неприбуття представника позивача в судове засідання повторно та неможливість розгляду справи за відсутності позивача, Верховний Суд дійшов висновку, що позовна заява ОСОБА_1 підлягає залишенню без розгляду.
Керуючись статтями 22, 205, 240, 243, 248, 250, 255, 256, 262, 266, 294, 295 КАС України, суд 
УХВАЛИВ:
Залишити без розгляду позовну заяву ОСОБА_1 до Президента України, за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: Ради національної безпеки і оборони України, Кабінету Міністрів України, про визнання незаконним і скасування указу в частині.
Ухвала суду набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 256 КАС України, але може бути оскаржена до Великої Палати Верховного Суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Судді	М.М. Гімон Є.А. Усенко   О.О. Шишов   В.П. Юрченко   М.М. Яковенко