УХВАЛА

17 листопада 2022 року 
м. Київ

cправа №  910/1070/21 

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:
Чумака Ю. Я. - головуючого, Дроботової Т. Б., Багай Н.О., 
перевіривши матеріали касаційної скарги Київської міської ради 
на постанову Північного апеляційного господарського суду від 09.12.2021 та додаткову постанову Північного апеляційного господарського суду від 20.01.2022  у справі
за позовом Товариства з додатковою відповідальністю «УКРЕНЕРГОПРОМ»                                                 
до 1. Київської міської ради, 2. Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації),  
третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідачів  - Благодійна організація "Київський еко-технократичний благодійний фонд "Дімай",
про визнання припиненим права користування земельною ділянкою та зобов`язання вчинити дії,  
ВСТАНОВИВ:
01.11.2022 до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду надійшла касаційна скарга Київської міської ради на постанову Північного апеляційного господарського суду від 09.12.2021 у справі № 910/1070/21, подана 01.11.2022 через «Скриню» Верховного Суду разом із клопотанням про поновлення строку на касаційне оскарження. 
04.11.2022 від Товариства з додатковою відповідальністю «УКРЕНЕРГОПРОМ»     надійшли заперечення проти відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою Київської міської ради на постанову Північного апеляційного господарського суду від 09.12.2021 у справі № 910/1070/21, в якому позивач просить відмовити у задоволенні клопотання Київської міської ради про поновлення строку на касаційне оскарження Північного апеляційного господарського суду від 09.12.2021 у справі № 910/1070/21 та відмовити у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 5 частини 1 статті 293 Господарського процесуального кодексу України.  
Перевіривши матеріали касаційної скарги та оцінивши доводи, що викладені  Товариством з додатковою відповідальністю «УКРЕНЕРГОПРОМ» у запереченнях проти відкриття касаційного провадження, Суд вважає за необхідне залишити касаційну скаргу без руху з огляду на таке.  
Відповідно до статті 288 Господарського процесуального кодексу України касаційна скарга на судове рішення подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, що оскаржується, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення. Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині четвертій статті 293 цього Кодексу. 
Оскаржувана постанова Північного апеляційного господарського суду ухвалена 09.12.2021, повний текст підписано 12.01.2022, отже з цього моменту почався перебіг двадцятиденного строку, встановленого для її оскарження в касаційному порядку. Таким чином, останнім днем для подання касаційної скарги на постанову було 01.02.2022, після цього процесуальний строк вважається таким, що пропущений.
Із касаційною скаргою скаржник звернувся 01.11.2022 через «Скриню», про що свідчить  відмітка Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду, тобто після перебігу строку встановленого для подання касаційної скарги, передбаченого Господарським процесуальним кодексом України.  
В обґрунтування клопотання про поновлення строку скаржник заначив, що  не отримував оскаржуваного судового рішення ні за поштовою адресою, ані електронною поштою,  а ознайомився з її повним текстом в Єдиному державному реєстрі судових рішень 18.10.2022, тому він вважає, що є підстави для визнання причин пропуску строку на касаційне оскарження поважними та поновлення цього строку.
Суд вважає наведені підстави пропуску неповажними з огляду на таке.
Пунктом 1 частини другої статті 129 Конституції України основними засадами судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.  
Право господарського суду при вирішенні питання, що виникає у зв`язку із відновленням пропущеного процесуального строку, унормовуються процесуальним законодавством. Зокрема, відповідно до частини першої статті 119 ГПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.
Господарський процесуальний кодекс України не пов`язує право суду відновити пропущений строк з певним колом обставин, що спричинили пропуск строку. Отже, в кожному випадку суд з урахуванням конкретних обставин пропуску строку оцінює докази, що наведені в обґрунтування клопотання про його відновлення, та робить мотивований висновок щодо поважності чи неповажності причин пропуску строку.
Суд зазначає, що клопотання чи заява про відновлення процесуального строку повинна містити роз`яснення причин пропуску і підстави, з яких заявник вважає ці причини поважними. В клопотанні чи заяві повинні бути докази того, що здійснити відповідні процесуальні дії у визначений строк у заявника не було можливості.
Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення сторони та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій та підтверджені належними доказами.
Разом з тим, колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що статтями 42, 43 ГПК України передбачено, що учасники справи мають право ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень; а також повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.
Сторони мають цікавитися станом відомих їм судових проваджень.
Інформація про стан судових справ є відкритою і кожна заінтересована особа може дізнатися про прийняті судом рішення за допомогою контакт-центру суду та/або за допомогою Єдиного державного реєстру судових рішень.
В Єдиному державному реєстрі судових рішень текст постанови Північного апеляційного господарського суду від 09.12.2021 оприлюднено 17.01.2022.
Як убачається з протоколу судового засідання від 09.12.2021 Північного апеляційного господарського суду, Київська міська рада безумовно була обізнана про існування судового провадження у справі №910/1070/21, оскільки в судовому засіданні в Північному апеляційному господарському суду, яке відбулося 09.12.2021, брав участь її представник (відповідач 1) Подоляк Р.Ю. (довіреність № 225-кмг-3522 від 12.08.2021). Крім того, при розгляді заяви Товариства з додатковою відповідальністю "УКРЕНЕРГОПРОМ" про розподіл судових витрат у справі за апеляційною скаргою Товариства з додатковою відповідальністю "УКРЕНЕРГОПРОМ", яка була призначена на 20.01.2022, відповідно до протоколу судового засідання від 20.01.2022 Північного апеляційного господарського суду, у судовому засіданні брав участь представник Київської міської ради Пилипчук І.І.  
У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Чірікоста і Віола проти Італії" зазначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням її справи, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, оскільки одним із критеріїв "розумності строку" є саме поведінка заявника. Так, суд покладає на заявника лише обов`язок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, які безпосередньо його стосуються, утримуватися від виконання заходів, що затягують провадження у справі, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для пришвидшення процедури слухання.
Сторони у розумні інтервали часу мають вживати заходів для того, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження, та зобов`язані сумлінно користуватися наданими їм процесуальними правами (див. mutatis mutandis рішення Європейського суду з прав людини у справах "Олександр Шевченко проти України", "Трух проти України").
На зацікавлену сторону покладається обов`язок проявляти належну увагу в захисті своїх інтересів та вживати необхідних заходів, щоб ознайомитись з подіями процесу (див. mutatis mutandis рішення Європейського суду з прав людини "Богонос проти Росії" від 05.02.2004).
Вжиття заходів для прискорення процедури розгляду є обов`язком не тільки для держави, а й в осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.
Наведене повністю узгоджується з правовими позиціями, сформованими Європейським судом з прав людини у справах Levages Prestations Services v. France (Леваж Престасьон Сервіс проти Франції) та Brualla Gomez de la Torre v. Spain (Бруалья Ґомес де ла Торре проти Іспанії), згідно з якими умови прийнятності касаційної скарги, відповідно до норм законодавства, можуть бути суворішими, ніж для звичайної заяви. Зважаючи на особливий статус суду касаційної інстанції, процесуальні процедури у суді касаційної інстанції можуть бути більш формальними, особливо, якщо провадження здійснюється судом після їх розгляду судом першої інстанції, а потім судом апеляційної інстанції.
Таким чином об`єктивних обставин, що не залежали від волевиявлення заявника, та які могли б вплинути на пропуск встановленого процесуального строку на касаційне оскарження, не вбачається. 
Отже доводи скаржника щодо пропущення строку на касаційне оскарження постанови Північного апеляційного господарського суду від 09.12.2021, викладені в клопотанні, не можуть вважатися поважними причинами пропуску строку на касаційне оскарження, оскільки носять суб`єктивний характер і є такими, що залежали виключно від свідомого волевиявлення скаржника.
Частиною третьою статті 292 ГПК України визначено, що касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 288 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку.
З урахуванням зазначеного, скаржнику потрібно навести інші підстави для поновлення пропущеного процесуального строку на касаційне оскарження та надати відповідні докази на підтвердження цих підстав.
Відповідно до абзацу 2 частини третьої статті 292 ГПК України якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або наведені підстави для поновлення строку на касаційне оскарження визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини першої статті 293 цього Кодексу.
Згідно з частиною другою статті 292 ГПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.
З огляду на викладене, касаційна скарга скаржника визнається поданою без додержання відповідних вимог процесуального законодавства, і підлягає залишенню без руху на підставі частин другої і третьої статті 292 ГПК України.  
Керуючись статтями       234,       290,      292  Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд
УХВАЛИВ:
Касаційну скаргу Київської міської ради залишити без руху та надати скаржнику строк для усунення недоліків до 02.12.2022, але строк виконання цієї ухвали не може перевищувати десяти днів з дня вручення її скаржникові. 
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Головуючий                                                                                          Ю .Я. Чумак

Судді                                                                                                    Т. Б. Дроботова

                                                                                                                                      Н. О. Багай