П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М   У К Р А Ї Н И

                15 грудня 2022 року                                                                                                        місто Київ
Єдиний унікальний номер справи 192/890/21
Номер провадження 22-ц/824/13191/2022
 
Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: 
судді-доповідача Вербової І.М., суддів: Невідомої Т.О., Нежури В.А., 
 
розглянувши в порядку письмового провадженняв місті Києві апеляційну скаргу  ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 на ухвалу Дніпровського районного суду міста Києва від 20 жовтня 2022 року, постановлену під головуванням судді Яровенко Н.О., у справі за позовом  ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Качай Гроші», треті особи: приватний нотаріус Житомирського міського нотаріального округу Горай Олег Станіславович, приватний виконавець виконавчого округу міста Києва Клименко Роман Васильович, про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню, 
 
в с т а н о в и в :
 
У червні 2021 року ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 звернувся до Солом`янського районного суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Качай Гроші», треті особи: приватний нотаріус Житомирського міського нотаріального округу Горай Олег Станіславович, приватний виконавець виконавчого округу міста Києва Клименко Роман Васильович, про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню.
 
Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 04 серпня 2021 року позовну заяву ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Качай Гроші», треті особи: приватний нотаріус Житомирського міського нотаріального округу Горай Олег Станіславович, приватний виконавець виконавчого округу міста Києва Клименко Роман Васильович, про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню, передано за підсудністю до Красногвардійського районного суду міста Дніпропетровська.
 
Ухвалою Красногвардійського районного суду міста Дніпропетровська від 18 листопада 2021 року позовну заяву ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Качай Гроші», треті особи: приватний нотаріус Житомирського міського нотаріального округу Горай Олег Станіславович, приватний виконавець виконавчого округу міста Києва Клименко Роман Васильович, про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню, передано на розгляд до Дніпровського районного суду міста Києва. 
 
Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 07 жовтня 2022 року позовну заяву ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Качай Гроші», треті особи: приватний нотаріус Житомирського міського нотаріального округу Горай Олег Станіславович, приватний виконавець виконавчого округу міста Києва Клименко Роман Васильович, про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню, залишено без руху.
 
Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 20 жовтня 2022 року (а.с. 50) позовну заяву ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Качай Гроші», треті особи: приватний нотаріус Житомирського міського нотаріального округу Горай Олег Станіславович, приватний виконавець виконавчого округу міста Києва Клименко Роман Васильович, повернуто позивачу.
Не погоджуючись з вищевказаною ухвалою суду, 04 листопада 2022 року  ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2   направив апеляційну скаргу, у якій, просив ухвалу Дніпровського районного суду міста Києва від 20 жовтня 2022 року скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції. 
 
Апеляційна скарга обґрунтована тим, що ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 07 жовтня 2022 року позовну заяву залишено без руху у зв`язку з не зазначенням позивачем засобів зв`язку, а також ненадання спірного виконавчого напису та кредитного договору. На виконання вищевказаної ухвали суду, позивачем вказано засоби зв`язку, а також обставини, за яких вона та її представник позбавлені можливості долучити до позовної заяви спірний виконавчий напис. 
 
Скаржник зазначає, що в постанові приватного виконавця від 03 березня 2021 року про звернення стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію, та інші доходи боржника, не міститься ідентифікатора доступу до АСВП, а тому, у скаржника відсутня можливість ознайомитися з матеріалами виконавчого провадження у електронній формі. Позивач є особою пенсійного віку, у зв`язку з чим, він та його представник, у силу встановленого режиму воєнного часу в Україні, не мають можливості прибути до приватного виконавця з метою ознайомлення з матеріалами виконавчого провадження. Крім того, у позовній заяві позивач зазначила, що докази, які не можуть бути подані разом із позовною заявою, є оригінали матеріалів нотаріальної справи про вчинення виконавчого напису, про витребування якої позивач буде прохати суд.
 
Скаржник зазначає, що суд першої інстанції не дочекавшись заяви про усунення недоліків, повернув її позовну заяву.
 
На думку скаржника, судом першої інстанції порушено вимоги статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, та постановлено ухвалу з проявом надмірного формалізму, що є перешкодою у доступі до правосуддя.
 
Ухвалою Київського апеляційного суду від 21 листопада 2022 року відкрито апеляційне провадження за поданою апеляційною скаргою, надано строк для подачі відзиву.
 
Відзиву подано не було.
 
Ухвалою Київського апеляційного суду від 21 листопада 2022 року закінчено проведення підготовчих дій, справу призначено до розгляду в порядку письмового провадження, без повідомлення осіб, які беруть участь у справі.
 
Заслухавши доповідь судді-доповідача, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість оскаржуваного судового рішення в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку про наявність підстав для її задоволення, виходячи з наступного.
 
Виходячи зі змісту частин 1-5 статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
 
Повертаючи позовну заяву, суд першої інстанції виходив з того, що ухвалою від 07 жовтня 2022 року позовну заяву позивача залишено без руху для усунення недоліків, а саме, зазначення засобів зв`язку позивача, що передбачено п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України та надання копій спірного виконавчого напису, та кредитного договору на яких ґрунтуються позовні вимоги, відповідно до вимог ч. 6 ст. 177 ЦПК України. 07 жовтня 2022 року представник позивача отримав копію вищевказаної ухвали суду, разом з тим, станом на 20 жовтня 2022 року, недоліки зазначені у ній, не усунув. 
 
Щодо вищевказаних висновків суду першої інстанції, слід зазначити наступне.
 
Відповідно до частини 1 статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
 
Вимоги до позовної заяви, визначені ст.ст. 175, 177 ЦПК України.
 
Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 175 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти;.
 
Частинами 1, 5-6 ст. 177 ЦПК України встановлено, що позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб. Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів). До заяви про визнання акта чи договору недійсним додається також копія (або оригінал) оспорюваного акта чи договору або засвідчений витяг з нього, а у разі відсутності акта чи договору у позивача - клопотання про його витребовування.
 
Суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху (ч. 1 ст. 185 ЦПК України).
 
Частинами 2, 3 статті 185 ЦПК України визначено, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити). Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.
 
Частиною 5 ст. 185 ЦПК України встановлено, що суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.
 
З матеріалів справи вбачається, що ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 07 жовтня 2022 року позовну заяву  ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Качай Гроші», треті особи: приватний нотаріус Житомирського міського нотаріального округу Горай Олег Станіславович, приватний виконавець виконавчого округу міста Києва Клименко Роман Васильович, про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню, залишено без руху, у зв`язку із не зазначення у позовній заяві засобів зв`язку позивача, що передбачено п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України та не долучення копії спірного виконавчого напису, та копії кредитного договору на яких ґрунтуються позовні вимоги, відповідно до вимог ч. 6 ст. 177 ЦПК України.
 
Разом з тим, слід зазначити, що відповідно до ч. 2 ст. 83 ЦПК України позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.
 
Учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї (ч. 1 ст. 84 ЦПК України).
 
Частинами 1-2 ст. 13 ЦПК України встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом
 
Відповідно до п.1 ч.1 ст.264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує, зокрема, питання чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються.
 
У п.7 постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року №2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» роз`яснено, що подання доказів можливе на наступних стадіях цивільного процесу, тому суд не вправі через неподання доказів при пред`явленні позову залишати заяву без руху та повертати заявнику.
 
За змістом ст.ст.13, 175 ЦПК України позивач (заявник) на власний розсуд обґрунтовує свої вимоги з викладом відповідних обставин та зазначенням доказів, що підтверджують такі обставини, а тому суд не вправі через неподання доказів при пред`явленні заяви залишати її без руху та повертати заявнику.
 
Крім того, на стадії пред`явлення позовної заяви, вирішення питання про наявність/відсутність підстав для відкриття провадження у справі, суд першої інстанції перевіряє передумови права на пред`явлення позову особи та дотримання порядку її подання, та не вправі уточнювати, пропонувати позивачу надати (зазначити) докази, які на думку суду повинні бути долучені до позовної заяви. В свою чергу, недоведеність тієї чи іншої вимоги, чи відсутність доказів на підтвердження такої вимоги може бути підставою для відмови у задоволенні позову чи окремих позовних вимог при вирішенні справи по суті.
 
 Враховуючи наведене, колегія суддів вважає, що повертаючи позовну заяву позивачу у зв`язку з неподанням останньою доказів, суд першої інстанції проявив надмірний формалізм, який у розумінні Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод порушує права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 цієї Конвенції.
 
Колегія суддів зауважує, що у позовній заяві позивачем зазначено поштову адресу останньої та її мобільний номер телефону, вказано про відсутність у неї електронної пошти. Крім того, позивачем зазначено поштову адресу її представника, мобільний номер телефону та електронну пошту останнього. Тобто, позивачем зазначено наявні у неї та її представника засоби зв`язку. Таким чином, залишення позовної заяви без руху з підстави не зазначення у позовній заяві засобів зв`язку позивача, що передбачено п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, є безпідставним.
 
Враховуючи наведене, колегія суддів вважає, що дії суду щодо залишення позовної заяви без руху у зв`язку із не зазначення у позовній заяві засобів зв`язку позивача та не долучення копії спірного виконавчого напису, та копії кредитного договору, є проявом надмірного формалізму та порушують право позивача на доступ до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
 
Згідно п.6 ч.1 ст.374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.
За таких обставин, ухвалу Дніпровського районного суду міста Києва від 20 жовтня 2022 року слід скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.
 
Керуючись ст.ст. 367, 368, 374, 379, 381-384 ЦПК України, Київський апеляційний суд,-
п о с т а н о в и в :
Апеляційну скаргу  ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 - задовольнити. 
 
Ухвалу Дніпровського районного суду міста Києва від 20 жовтня 2022 року - скасувати і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.
 
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, є остаточною та не підлягає оскарженню в касаційному порядку.
 
Суддя-доповідач:                                                                           І.М. Вербова
Судді:                                                                                                           Т.О. Невідома
                       В.А. Нежура