ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 жовтня 2022 року		Справа № 300/3157/20 пров. № А/857/8430/22	
Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі колегії:
судді-доповідача – Качмара В.Я.,
суддів – Большакової О.О., Затолочного В.С.,
розглянувши у порядку письмового провадження в м.Львові справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС в Івано-Франківській області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання до вчинення дій, провадження в якій відкрито за апеляційною скаргою Головного управління ДПС в Івано-Франківській області на рішення Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 8 квітня 2022 року (суддя Кафарський В.В., м.Івано-Франківськ, повний текст складено 8 квітня 2022 року), -
ВСТАНОВИВ :
У листопаді 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до Головного управління ДПС в Івано-Франківській області (далі – Головне управління) в якому просив:
визнати протиправною бездіяльність відповідача в частині не внесення відомостей до інтегрованої автоматизованої інформаційно-аналітичної системи про скасування вимоги про сплату боргу від 07.11.2018 №Ф5159-55 (далі – Вимога) зі сплати єдиного внеску в сумі 24267,54 грн;
зобов`язати відповідача внести відомості до інтегрованої автоматизованої інформаційно-аналітичної системи щодо скасування Вимоги.
Рішенням Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 8 квітня 2022 року позов задоволено.
Не погодившись із ухваленим судовим рішенням його оскаржив відповідач, який із покликанням на неправильне застосування норм матеріального права та порушенням норм процесуального права, просить скасувати рішення суду, та прийняти нове рішення про відмову в задоволенні позову в повному обсязі.
В апеляційній скарзі вказує, що скасування вимоги не призводить до скасування боргу зі сплати єдиного внеску, оскільки такий виникає на підставі вимог Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» (далі – Закон), а отже і надалі обліковується за платником, та на кінець кожного місяця контролюючим органом може бути сформовано вимогу про його сплату.
Позивач відзиву на апеляційну скаргу не подав.
У відповідності до частини першої статті 311 Кодексу адміністративного судочинства (далі – КАС), суд апеляційної інстанції вважає за можливе розглянути справу в порядку письмового провадження, так як апеляційну скаргу подано на рішення суду першої інстанції, що ухвалене в порядку письмового провадження (без повідомлення сторін) за наявними у справі матеріалами.
Переглянувши справу за наявними у ній матеріалами, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції приходить до переконання, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав. 
Задовольняючи позов, суд першої інстанції виходив з того, що у разі скасування вимоги про сплату податкового боргу, контролюючий орган повинен вчинити дії щодо відображення/коригування у особовій картці позивача дійсного стану зобов`язань перед бюджетом.
Такі висновки суду першої інстанції відповідають встановленим обставинам справи, зроблені з правильним застосуванням норм матеріального права і дотриманням норм процесуального права, з таких міркувань.
Судом першої інстанції встановлено та підтверджено матеріалами справи те, що ОСОБА_1 16.12.1998, згідно рішення Івано-Франківської кваліфікаційно-дисциплінарної комісії від 09.12.1998 №8, отримав право на здійснення незалежної професійної адвокатської діяльності та отримав свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю №288/7411 (а. с.9).
В 1999 році позивач взятий на облік в податковому органі, як особа що здійснює незалежну професійну діяльність.
Починаючи з 2006 прийнятий на основне місце роботи на постійній основі в Кредитній спілці «Івано-Франківська» на посаду керуючого юридичним підрозділом з 40 год робочим тижнем. За основним місцем роботи з 01.01.2017 по травень 2019 позивачу нараховано заробітну плату в сумі 160060,43 грн.
07.11.2018 відповідачем винесено Вимогу про сплату боргу (недоїмки) з єдиного внеску в сумі 24267,54 грн.
Рішенням Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 4 березня 2020 року у справі №300/2578/19 (далі – Рішення суду), залишеним без змін постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 20 липня 2020 року, скасовано Вимогу (а.с.10-14).
20.07.2020 позивач звернувся до відповідача з листом, про внесення відповідної інформації про таке рішення до інтегрованої автоматизованої інформаційно-аналітичної системи та анулювання боргу (а с.3).
Відповідач листом від 12.08.2020 за №3434/10/09-19-55-33-24 відмовив позивачу у задоволенні його звернення (а.с.4-6).
Згідно з статтею 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
10.06.2016 набрав чинності «Порядок ведення органами Державної фіскальної служби України оперативного обліку податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування», затверджений наказом Міністерства фінансів України від 07.04.2016 №422 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України (далі – МЮУ) 20.05.2016 за №751/28881; далі - Порядок №422).
Відповідно до пункту 2 Розділу I Порядку №422 інтегрована картка платника - форма оперативного обліку податків, зборів, митних платежів до бюджетів та єдиного внеску, що ведеться за кожним видом платежу та включає перелік показників підсистем інформаційної системи органів ДФС, які характеризують стан розрахунків платника з бюджетами та цільовими фондами.
Згідно з пунктом 3 розділу I Порядку №422 оперативний облік податків і зборів, митних та інших платежів до бюджету, єдиного внеску здійснюється органами ДФС в інформаційній системі органів ДФС.
Пунктом 4 розділу I Порядку №422 встановлено, що відповідальними за достовірність відображення в інформаційній системі органів ДФС первинних показників є працівники структурних підрозділів органів ДФС за напрямами роботи.
За змістом пункту 2 глави 1 розділу II Порядку №422 з метою обліку нарахованих і сплачених сум податків, зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску органами ДФС відкриваються ІКП за кожним платником та кожним видом платежу, які повинні сплачуватися такими платниками.
Пунктом 1 глави 1 розділу III Порядку №422 передбачено, що для забезпечення контролю за повнотою та своєчасністю розрахунків платників органи ДФС проводять оперативний облік надходжень за податками, зборами на підставі документів, визначених порядком взаємодії органів ДФС та органів Казначейства у процесі виконання державного та місцевих бюджетів за доходами та іншими надходженнями, а саме: відомостей про зарахування та повернення коштів з аналітичних рахунків за надходженнями у вигляді технологічного файла B; виписок з рахунків у вигляді електронного реєстру розрахункових документів; звітів про виконання державного та місцевих бюджетів за доходами та іншими надходженнями.
Тобто, у картках особових рахунків відображається повна хронологія нарахувань податкових зобов`язань, їх сплата тощо.
Контроль достовірності первинних показників за податками і зборами, митними та іншими платежами до бюджетів та єдиним внеском здійснюється керівниками структурних підрозділів органів ДФС за напрямами роботи.
Загальний контроль за достовірністю відображення в ІКП облікових показників забезпечується підрозділом, який здійснює облік платежів та інших надходжень.
Дії працівників органів ДФС при відображенні в інформаційній системі органів ДФС первинних показників фіксуються із зазначенням ідентифікатора користувача, дати та часу дії.
При виявленні некоректних базових записів структурними підрозділами за напрямами роботи готується коригуючий документ з обов`язковим посиланням на первинний документ, показники якого виправляються. Коригування даних в інформаційній системі органів ДФС здійснюється підрозділами, відповідальними за введення таких даних з первинних документів, за поточною датою.
При цьому, відповідно до змісту пункту 5 розділу I Порядку №422 у разі необхідності коригування облікових показників ІКП у ручному режимі таке коригування здійснюється виключно за рішенням керівника (заступника керівника) органу ДФС, підготовленим відповідним структурним підрозділом за напрямом роботи.
Аналіз вказаної норми дає підстави для висновку, що відповідач має можливість здійснювати відповідні коригування облікових показників ІКП у ручному режимі у разі необхідності.
Відсутність відповідних коригувань у картці позивача призводить до негативних наслідків для нього, що потребує вжиття ефективних заходів захисту, в тому числі, в судовому порядку.
Згідно позиції Верховного Суду, що викладена у постанові від 25 березня 2020 року у справі №826/9288/18 аналіз положень пунктів 1, 2 розділу 2 Порядку №422 свідчить про те, що відображення контролюючим органом в інтегрованій картці платника податків відомостей щодо своєчасного нарахування та сплати податкових зобов`язань створює певні наслідки для платника податків та наявність у останнього матеріально-правового інтересу, щоб дані інтегрованих карток правильно відображали фактичний стан розрахунків з бюджетом. Відповідно, у разі скасування вимоги про сплату податкового боргу, контролюючий орган повинен вчинити дії щодо відображення/коригування у особовій картці позивача дійсного стану зобов`язань перед бюджетом.
Подібна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 19 лютого 2019 року у справі №825/999/17 та 26 лютого 2019 року у справі №805/4374/15-а.
Враховуючи те, що Рішенням суду визнано протиправною та скасовано Вимогу, і станом на час судового розгляду справи в обліковій картці позивача відсутні відповідні коригування грошових зобов`язань, є всі підстави для вчинення відповідачем дій щодо коригування показників інтегрованої картки платника задля відображення дійсного стану зобов`язань перед бюджетом.
Оцінюючи наведені скаржником доводи, апеляційний суд виходить з того, що всі конкретні, доречні та важливі доводи сторін були перевірені та проаналізовані судом першої інстанції, та їм було надано належну правову оцінку.
Відповідно статті 316 КАС суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Підсумовуючи вищевказане, суд апеляційної інстанції вважає, що висновок суду першої інстанції про наявність підстав для задоволення даного позову ґрунтується на правильному застосуванні норм матеріального та дотриманні норм процесуального права, а тому оскаржуване рішення суду є законними та обґрунтованими і скасуванню не підлягає.
Керуючись статтями 308, 311, 315-316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС в Івано-Франківській області залишити без задоволення, а рішення Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 8 квітня 2022 року – без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених пунктом 2 частини п`ятої статті 328 КАС.

Суддя-доповідач	 	В. Я. Качмар 	
судді	 	О. О. Большакова 	
 	 	В. С. Затолочний