ПОСТАНОВА 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 грудня 2022 року 
м. Черкаси   

Справа № 705/4712/17		
Провадження № 22-ц/821/1503/22		
Категорія: скарга на ухвалу  	  	

Черкаський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючої: Карпенко О.В. 
суддів: Бородійчука В.Г., Василенко Л.І.
за участю секретаря: Мунтян К.С.

учасники справи: 
заявник:  ОСОБА_1 
заінтересована особа: Комунальне підприємство «Уманьводоканал»
       
розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Монастирищенського районного суду Черкаської області від 18 жовтня 2022 року (постановлену під головуванням судді Нейло І.М. в приміщенні Монастирищенського районного суду Черкаської області) у справі за заявою ОСОБА_1 про виправлення описки в ухвалі Монастирищенського районного суду Черкаської області від 30 травня 2022 року,-

в с т а н о в и в :

28 вересня 2022 року ОСОБА_1  звернулася до Монастирищенського районного суду Черкаської областііз заявою про виправлення описки в ухвалі суду від 30 травня 2022 року.
В обґрунтування поданої заяви ОСОБА_1 вказує, що перевіривши в автоматизованій системі документообігу вказану ухвалу судді, нею було виявлено, що дана ухвала була підписана суддею електронним цифровим підписом 31 травня 2022 року, що на думку ОСОБА_1 є підставою для виправлення дати постановлення ухвали. 
Крім того, заявниця вважає, що необхідно виправити назву зазначеної ухвали судді на наступну - «про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі».
Ухвалою Монастирищенського районного суду Черкаської області від 18 жовтня 2022 року у задоволенні заяви ОСОБА_1  про виправлення описки в судовому рішенні - відмовлено.
Ухвала суду першої інстанції, зокрема, мотивована тим, що назва зазначеної ухвали не суперечить її змісту, а засвідчення суддею електронно-цифровим підписом електронного примірника ухвали судді в програмі автоматизованої системи документообігу суду не є датою винесення ухвали та її підписання. З огляду на викладене, підстави для виправлення описки відсутні.
В апеляційній скарзі, поданій 20 жовтня 2022 року, ОСОБА_1 , вважаючи ухвалу суду першої інстанції незаконною та необґрунтованою, постановленою із порушенням вимог процесуального права неповноважним складом суду, просила ухвалу Монастирищенського районного суду Черкаської області від 18 жовтня 2022 року скасувати, та ухвалити постанову про виправлення описки в даті ухвали суду від 30.05.2022 року, а саме: з 30.05.2022 року на 31.05.2022 року.
Апеляційна скарга ОСОБА_1 , зокрема, мотивована тим, що дану справу розглядав неповноважний склад суду; на її думку, суддя Нейло І.М. повинен був заявити самовідвід, оскільки останній подавав відзиви на позовні заяви в адміністративних справах №580/2784/22, 580/2943/22, №580/3494/22 в яких ОСОБА_1 є стороною. 
Крім того, суд безпідставно відмовив у задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки, оскільки в розумінні вимог Порядку ведення Єдиного державного реєстру судових рішень підписання ухвали суду 31 травня 2022 року електронним цифровим підписом та внесення її до АСДС 31 травня 2022 року не відповідає оригіналу ухвали у паперовій формі.
Відзив на апеляційну скаргу до Черкаського апеляційного суду не надходив.
21 жовтня 2022 року Черкаський апеляційний суд листом № 705/4712/17/15402/2022 витребував із суду першої інстанції матеріали цивільної справи № 705/4712/17 (провадження №2-во/702/5/22), які 01 листопада 2022 року надійшли до суду апеляційної інстанції.
Ухвалою Черкаського апеляційного суду від 03 листопада 2022 року матеріали даної справи повернуто до суду першої інстанції для усунення виявлених недоліків.
06 грудня 2022 року після усунення недоліків до Черкаського апеляційного суду надійшли матеріали справи № 705/4712/17 (провадження №2-во/702/5/22).
Ухвалою Черкаського апеляційного суду від 08 грудня 2022 року відкрито провадження у справі.
Ухвалою Черкаського апеляційного суду від 12 грудня 2022 року розгляд справи призначено на 20 грудня 2022 року на 08 год. 30 хв. у порядку письмового провадження без виклику учасників справи.
Згідно зі ст. 129 Конституції України однією з основних засад судочинства є забезпечення апеляційного оскарження рішення суду, а відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод таке конституційне право повинно бути забезпечене судовими процедурами, які повинні бути справедливими.
Відповідно до ч. 1 ст. 368 ЦПК України справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного провадження, з особливостями, встановленими цією главою.
Відповідно до положень частини другої статті 369 ЦПК України апеляційні скарги на ухвали суду, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 9, 10, 14, 19, 37-40 частини першої статті 353 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.
Згідно з ч. 13 ст. 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.
Практика Європейського суду з прав людини з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 08 грудня 1983 року у справі «Axen v. Germany», заява №8273/78, рішення від 25 квітня 2002 року «Varela Assalino contre le Portugal», заява № 64336/01).
Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. В одній із зазначених справ заявник не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. З рештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.
Суд апеляційної інстанції створив учасникам процесу належні умови для ознайомлення з рухом справи шляхом надсилання процесуальних документів та апеляційної скарги, а також надав сторонам строк для подачі відзиву.
Крім того, кожен з учасників справи має право безпосередньо знайомитися з її матеріалами, зокрема з аргументами іншої сторони, та реагувати на ці аргументи відповідно до вимог ЦПК України.
Заслухавши доповідь судді-доповідача, вивчивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів та вимог поданої апеляційної скарги, апеляційний суд дійшов висновку, що апеляційна скарга  ОСОБА_1 не підлягає до задоволення, виходячи з наступного.
Відповідно до ч. 1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Відповідно до положень ч.ч.1, 2 ст.269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.
Положення вказаної статті передбачають можливість після ухвалення судового рішення у справі усунути в ньому помилки технічного (неюридичного) характеру - описки та очевидні арифметичні помилки. Виходячи із системного аналізу приписів ЦПК України, описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо).
Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні, постанові або ухвалі), суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номеру і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи тощо), або мають технічний характер (тобто, які виникли в процесі виготовлення тексту рішення).
Таким чином, виправлення допущених у рішенні, постанові, ухвалі описок, арифметичних помилок допускається, якщо при цьому не зачіпається суть судового рішення.
Згідно роз`яснень Пленуму ВСУ від 18 грудня 2009 року N 14 у п.19 постанови «Про судове рішення у цивільній справі», вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.
Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття.
Із матеріалів справи встановлено, що Монастирищенським районним судом 30 травня 2022 року постановлено ухвалу про прийняття справи до провадження та призначення підготовчого судового засідання.
В подальшому, з метою оприлюднення ухвали суду від 30 травня 2022 року, наступного дня (31 травня 2022 року) згідно вимог ч. 2 ст. 2 Закону України «Про доступ до судових рішень» на файл з її текстом у електронній системі документообігу суду накладено електронний цифровий підпис, про що вказано заявником.
Відповідно до ч. 2 ст. 2 Закону України «Про доступ до судових рішень» судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі не пізніше наступного дня після їх виготовлення і підписання, крім ухвал про арешт майна та тимчасовий доступ до речей та документів у кримінальних провадженнях, які підлягають оприлюдненню не раніше дня їх звернення до виконання.
Згідно п. 2.9.1 Положення про автоматизовану систему документообігу суду електронний примірник кожного документа зберігається в автоматизованій системі в стані "Оригінал" та засвідчується ЕЦП особи, яка підписала цей документ.
Відмовляючи у задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки в ухвалі суду від 30 травня 2022 року, суд першої інстанції виходив з того, що засвідчення суддею електронно-цифровим підписом електронного примірника ухвали судді в програмі автоматизованої системи документообігу суду не є датою винесення ухвали та її підписання, з чим погоджується суд апеляційної інстанції.
При цьому, колегія суддів наголошує, що поняття «постановлення судового рішення та його проголошення» не є тотожним поняттю «підписання суддею електронно-цифровим підписом електронного примірника судового рішення в АСДС», оскільки вказані дії не можуть бути вчинені одномоментно, а потребують додаткового часу для створення електронного примірника судового рішення та його підписання ЕЦП.
Відтак, доводи ОСОБА_1 про внесення виправлень в дату постановлення ухвали суду від 30 травня 2022 року є помилковими та такими, що не ґрунтуються на вимогах законодавства. 
Доводи апеляційної скарги ОСОБА_1 відносно розгляду справи неповноважним складом суду у зв`язку із тим, що суддя Нейло І.М. повинен був заявити самовідвід, оскільки останній подавав відзиви на позовні заяви в адміністративних справах №580/2784/22, 580/2943/22, №580/3494/22 де ОСОБА_1  є стороною - безпідставні з огляду на те, що статтею 36 ЦПК України встановлено вичерпний перелік підстав для відводу (самовідводу) судді.
Так, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:
1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;
2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;
3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;
4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;
5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.
Серед перелічених підстав для відводу (самовідводу) судді відсутня та, про яку вказує заявниця, а тому здійснення адміністративних повноважень в.о. голови суду Нейлом І.М. у судових адміністративних справах, де заявниця ОСОБА_1 є стороною, не є підставою для самовідводу судді у даній справі.
За таких обставин, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що доводи апеляційної скарги не містять підстав для скасування чи зміни ухвали суду, відтак апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції - без змін.
Керуючись ст.ст. 374, 375, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, Черкаський апеляційний суд, -

п о с т а н о в и в  :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.
Ухвалу Монастирищенського районного суду Черкаської області від 18 жовтня 2022 року у справі за заявою ОСОБА_1 про виправлення описки в ухвалі Монастирищенського районного суду Черкаської області від 30 травня 2022 року - залишити без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуюча                                                                          О.В. Карпенко

Судді                                                                         В.Г. Бородійчук

                                                                               Л.І. Василенко