Ухвала 
25 листопада 2022 року
м. Київ
справа № 759/16522/21
провадження № 61-8859ск22
 
Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Яремка В. В. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 , від імені якого діє адвокат Гойдик Тетяна Леонідівна, на рішення Святошинського районного суду міста Києва від 02 грудня 2021 року та постанову Київського апеляційного суду від 27 липня 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Шпирь Анни Григорівни про визнання неправомірною та скасування постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії,
ВСТАНОВИВ:
07 вересня 2022 року ОСОБА_2 , від імені якого діє адвокат Гойдик Т. Л., із застосуванням засобів поштового зв`язку звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою на зазначені судові рішення.
Ухвалою Верховного Суду від 29 вересня 2022 року касаційну скаргу залишено без руху у зв`язку з її невідповідністю вимогам пункту 5 частини другої статті 392 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), зокрема з огляду на незазначення підстав касаційного оскарження, передбачених статтею 389 ЦПК Кодексу.
В ухвалі про залишення касаційної скарги без руху суд зазначив, що посилаючись на застосування норм права апеляційним судом без урахування висновків щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладених у постановах Верховного Суду (пункт 1 частини другої статті 389 ЦПК України), та наводячи приклади постанов Верховного Суду, заявник не зазначив яку (які) саме норму (норми) права застосував апеляційний суд без урахування відповідних висновків. 
Зазначаючи про відсутність висновку Верховного Суду щодо питання застосування норм права у подібних правовідносин, заявник не обґрунтував цю підставу, зокрема, не зазначив стосовно застосування яких саме норм права відсутній висновок Верховного Суду, як на думку заявника та які норми мав застосувати суд апеляційної інстанції.
Крім того, Верховний Суд виходив з того, що стверджуючи про недослідження зібраних у справі доказів та встановлення обставин справи, що мають суттєве значення, на підставі недопустимих доказів (пункти 1, 4 частини третьої статті 411 ЦПК України), заявник не конкретизував та не обґрунтував ці підстави відповідно до частини другої статті 389 ЦПК України та частини третьої статті 411 цього Кодексу.
Заявника зобов`язано подати уточнену касаційну скаргу та її копії відповідно до кількості осіб, які беруть участь у справі, із зазначенням підстав касаційного оскарження постанови апеляційного суду, в тому числі із зазначенням, яку (які) саме норму (норми) права застосував апеляційний суд без урахування висновків Верховного Суду, стосовно застосування яких конкретних норм права та правовідносин відсутній висновок Верховного Суду, конкретизувати та обґрунтувати підстави, передбачені частиною другою статте 389, пунктами 1-4 частини третьої статі 411 ЦПК України.
Для усунення зазначених вище недоліків заявнику надано десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали, а також попереджено про наслідки невиконання ухвали.
Як убачається з матеріалів касаційного провадження копію ухвали Верховного Суду від 29 вересня 2022 року надіслано заявнику та його представнику на вказані в касаційній скарзі адреси засобами поштового зв`язку та вручено представнику Гойдик Т. Л. 01 листопада 2022 року, про що свідчить рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення (трек-номер 0306308903607). Строк виконання ухвали сплив 11 листопада 2022 року.
11 листопада 2022 року на виконання ухвали про залишення касаційної скарги без руху заявник надіслав в одному примірнику заяву про усунення недоліків касаційної скарги на рішення Святошинського районного суду міста Києва від 08 грудня 2021 року та постанову Київського апеляційного суду від 27 липня 2022 року.
Проте заявник не виконав повністю вимог ухвали про залишення касаційної скарги без руху.
Зокрема, заявник не подав уточненої касаційної скарги у розумінні статті 392 ЦПК України, а також не додав її копій відповідно до кількості осіб, які беруть участь у справі.
Таким чином, ухвала Верховного Суду від 29 вересня 2021 року про залишення касаційної скарги без руху не виконана, заявник повністю не усунув недоліків касаційної скарги, не подав уточненої касаційної скарги та не додав копій скарги відповідно до кількості осіб, які беруть участь у справі, а отже, скарга не відповідає вимогам статті 392 ЦПК України, що перешкоджає суду вирішити питання про відкриття касаційного провадження. 
Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, яка є джерелом права (стаття 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини»), умови прийнятності касаційної скарги, відповідно до норм законодавства, можуть бути суворішими, ніж для звичайної заяви. При цьому право на суд не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, і такі обмеження не можуть зашкодити самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 36 рішення у справі «Golder v. the United Kingdom» (Голдер проти Сполученого Королівства) від 21 лютого 1975 року та пункт 27 рішення у справі «Пелевін проти України» від 20 травня 2010 року.
Отже, зважаючи на особливий статус суду касаційної інстанції, процесуальні процедури у суді касаційної інстанції можуть бути більш формальними, особливо, якщо провадження здійснюється судом після їх розгляду судом першої інстанції, а потім судом апеляційної інстанції (рішення у справах: «Levages Prestations Services v. France» (Леваж Престасьон Сервіс проти Франції) від 23 жовтня 1996 року; «Brualla Gomez de la Torre v. Spain» (Бруалья Ґомес де ла Торре проти Іспанії) від 19 грудня 1997 року).
Касаційний перегляд вважається екстраординарним з огляду на специфіку повноважень суду касаційної інстанції з точки зору обмеження виключно питаннями права та більшим ступенем формальності процедур.
Відповідно до частини третьої статті 185, частини другої статті 393 ЦПК України у разі невиконання ухвали суду про залишення касаційної скарги без руху вона вважається неподаною та повертається заявниці.
Тому касаційна скарга ОСОБА_1 , від імені якого діє адвокат Гойдик Т. Л., підлягає визнанню неподаною та поверненню заявнику.
Керуючись статтями 185, 393 ЦПК України, Верховний Суд
УХВАЛИВ:
Касаційну скаргу  ОСОБА_1 , від імені якого діє адвокат Гойдик Тетяна Леонідівна, на рішення Святошинського районного суду міста Києва від 02 грудня 2021 року та постанову Київського апеляційного суду від 27 липня 2022 року вважати неподаною та повернути заявнику.
Копію ухвали та додані до скарги матеріали надіслати особі, яка подала касаційну скаргу. 
Ухвала оскарженню не підлягає.
 
Суддя                                                                                                            В. В. Яремко