УХВАЛА

01 листопада 2022 року 
м. Київ

cправа №  466/4930/19 

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду: 
Кібенко О.Р.- головуючий, Бакуліна С.В., Стратієнко Л.В., 

розглянувши матеріали касаційної скарги  ОСОБА_1 
на рішення Господарського суду Львівської області від 20.01.2022
та постанову Західного апеляційного господарського суду від 26.07.2022
у справі за позовом  ОСОБА_1 
до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Львівська Оселя" (далі - ОСББ)
за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача:
1)           ОСОБА_2 ,
2)           ОСОБА_3 ,
3)           ОСОБА_4 
про визнання недійсним та скасування рішення загальних зборів,

В С Т А Н О В И В:
1.          У червні 2019 року позивач звернувся до Шевченківського районного суду міста Львова з позовом до ОСББ про визнання недійсним та скасування рішення загальних зборів ОСББ від 16.06.2016, що оформлене протоколом зборів від 16.06.2016. 
2.          Львівський апеляційний суд ухвалою від 15.06.2021 заяву ОСОБА_1 про направлення справи за встановленою юрисдикцією задовольнив та передав справу №466/4930/19 до Господарського суду Львівської області.
3.          Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 16.06.2016 на загальних зборах ОСББ обрано новий склад правління та затверджено тариф; було порушено процедуру проведення зборів, оскільки позивача не було повідомлено про такі збори, що суперечить  ч.3 ст.10 Закону "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку"; до протоколу від 16.06.2016 не долучено листки щодо результатів письмового опитування співвласників будинку.
4.          Господарський суд Львівської області рішенням від 20.01.2022, залишеним без змін постановою Західного апеляційного господарського суду від 26.07.2022, у задоволені позову відмовив.
5.          Рішення судів попередніх інстанції мотивоване, зокрема, таким:
-          для вирішення питання щодо наявності чи відсутності правових підстав для визнання недійсним спірного рішення ОСББ потрібно дослідити чи відповідає вимогам чинного законодавства це рішення, і у випадку його невідповідності законодавству, дослідити чи були порушені відповідним рішенням права та законні інтереси позивача як учасника товариства;
-          позивач фактично відмовився від реалізації свого права проголосувати "за" чи "проти", висловити свою думку на загальних зборах співвласників багатоквартирного будинку, на яких був присутній; твердження позивача про неналежне його повідомлення є безпідставним;
-          голова та секретар зборів обираються більшістю голосів присутніх співвласників або їх представників із наступним занесенням результатів голосування по цьому процедурному питанню в протокол загальних зборів; безпідставними є доводи позивача про необхідність підтвердження особистим підписом результатів голосування співвласниками, які були присутніми та приймали участь у голосуванні, щодо обрання голови зборів та секретаря;
-          незазначення у протоколі загальних зборів ОСББ такого варіанту голосування як "утримався", за наявності в ньому варіантів "за" і "проти", за що проголосували співвласники, не є безумовною підставою для визнання рішення загальних зборів недійсними;
-          Закон "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" не містить вимог щодо листів опитування і неправильним є надавати їм оцінку на предмет відповідності їх вимогам законодавства, посилаючись при цьому на положення Закону "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку", який в цьому випадку не підлягає застосуванню;
-          жодним співвласником квартир, які брали участь у голосуванні, не висувалися заперечення щодо висловленої в листах голосування позиції з того чи іншого питання і матеріали справи відповідних доказів не містять; при підрахунку голосів відповідачем брався до уваги голос від квартири, а не від кожного її співвласника окремо;
-          спірні рішення були прийняті за наявності достатньої кількості голосів, необхідних для їх прийняття; порушення при проведенні спірних зборів, на які посилається позивач в обґрунтування свої позовних вимог, відсутні;
-          на час проведення загальних зборів 16.06.2016, ОСББ використовувало актуальну інформацію з державних реєстрів речових прав на нерухоме майно, згідно якої загальна площа квартир, паркінгу та комор, що перебувають у власності співвласників ОСББ становить 19 710,50 кв.м., як і зазначено у спірному протоколі; твердження позивача про неправильно зазначену площу та про неправильно визначений відсоток при голосуванні є безпідставним;
-          щодо твердження про неоприлюднення оскаржуваних рішень в порядку, встановленому законом, суд зазначає, що встановлення окремих порушень під час скликання та проведення загальних зборів учасників юридичних осіб не призводить до обов`язкового визнання недійсним рішення таких зборів;
-          позивач не довів належними та допустимими доказами факту порушення прийнятим рішенням його прав як співвласника багатоквартирного будинку;
-          клопотання про долучення доказів до матеріалів справи заявлено позивачем поза межами строку, встановленого ч.2 ст.80 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК); суд першої інстанції звернув увагу позивача на те, що він не навів обґрунтування поважності причин пропуску встановленого законом строку для подання доказів та не звертався до суду з проханням поновити цей строк, також не вказав жодної обставини, яка б перешкоджала позивачеві вчасно подати відповідні докази чи заявити клопотання про встановлення додаткового строку для подання вказаних доказів;
-          оскільки, суд відмовляє у задоволенні позовних вимог у зв`язку з їх необґрунтованістю, то він не розглядає заяву відповідача про застосування до правовідносин позовної давності.
6.          23.08.2022 ОСОБА_1 звернувся з касаційною скаргою на рішення Господарського суду Львівської області від 20.01.2022 та постанову Західного апеляційного господарського суду від 26.07.2022, у якій просить їх скасувати та направити справу на новий розгляд.
7.          Верховний Суд ухвалою від 19.09.2022 касаційну скаргу залишив без руху на підставі ч.2 ст.292 ГПК як таку, що оформлена з порушенням вимог п.5 ч.2, п.2 ч.4 ст.290 ГПК, а також на підставі ч.3 ст.292 ГПК.
8.          11.10.2022 до Верховного Суду від скаржника надійшла подана 06.10.2022 нова редакція касаційної скарги з урахуванням вимог ухвали Верховного Суду від 19.09.2022.
9.          На виконання вимог п.2 ч.4 ст.290 ГПК скаржник додав квитанцію від 06.10.2022 №0.0.2697201351.1, якою підтверджується доплата судового збору у розмірі 766,00 грн.
10.          На виконання вимог п.5 ч.2 ст.290 ГПК скаржник посилається на підставу касаційного оскарження, передбачену пунктом 1 ч.2 ст.287 ГПК.
11.          Скаржник у новій редакції касаційної скарги зазначає, зокрема, таке:
-          щодо порушеного права позивача суди попередніх інстанцій не застосували Закон "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" (наводить положення частин 1, 2, 3 ст.10 цього Закону) і не врахували висновок щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 02.02.2021 у справі №906/1308/19;
-          на час проведення оспорюваних зборів позивач був членом правління ОСББ і оспорюване рішення порушує його права не лише як співвласника, а також як члена органу управління ОСББ;
-          щодо порушення порядку організації і проведення зборів (належного повідомлення позивача) суд апеляційної інстанції застосував норму права (ч.3 ст.6, ст.10 Закону "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Великої Палати Верховного Сулу від 22.10.2019 у справі №923/876/16;
-          відсутні докази (належні і допустимі) того, що ініціативна група направляла повідомлення про проведення зборів позивачу та іншим членам ОСББ; відсутність попереднього повідомлення є суттєвою обставиною, оскільки співвласник не міг зорієнтуватися в обранні нового голови правління, новому складі правління, нових тарифах без попереднього вивчення цих питань;
-          щодо порушення порядку організації і проведення зборів (визначення кількості голосів) посилається на ст.4, частини 7, 17 ст.6, ч.3 ст.10 Закону "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" та висновки Верховного Суду, викладені у постанові від 24.06.2021 у справі №756/7621/18;
-          суди попередніх інстанцій вказали, що згідно протоколу загальна кількість співвласників багатоквартирного будинку: 206, загальна площа всіх квартир та нежитлових приміщень: 19 710,5 кв.м., проте, як вбачається з тих же рішень судів, ОСББ створене власниками двох багатоквартирних будинків, а не багатоквартирним будинком, як зазначено в протоколі;
-          згідно протоколу загальна площа приміщень 19 710,5 кв.м.; при простому додаванні площ двох будинків зазначена в протоколі є меншої від фактичної на 8 410,8 кв.м.;
-          посилання в оскаржуваних рішеннях на відсутність нежитлових приміщень на балансі ОСББ не відповідають вимогам закону;
-          жоден бюлетень не містить посилання на правовстановлюючий документ, площу приміщення, з чого очевидна його невідповідність вимогам закону, а відтак неможливо встановити яким чином обраховувалася кількість голосів; 
-          щодо порушення порядку організації і проведення зборів (строки проведення опитування) суди попередніх інстанцій не надали належної оцінки тому, що оскаржуваний протокол оформлений в день проведення зборів, проте на підставі письмового опитування; 
-          в день проведення зборів вони не відбулися, рішення не приймалися, а могли бути прийняті виключно після завершення письмового опитування, а саме - не раніше 01.07.2016;
-          оскільки протокол оформлений 16.06.2016, а не через 14 днів, очевидно, що і сам протокол і листки опитування є фальсифікованими, а тривалість строку опитування є невідомою.
12.          Також скаржник зазначає, що суди попередніх інстанцій порушили норми процесуального права, оскільки не дотрималися вимог статей 79, 86, 91, 236, 269 ГПК щодо ухвалення судового рішення на підставі всебічного, повного і об`єктивного розгляду в судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом, що унеможливило встановлення усіх фактичних обставин, які мають значення для правильного вирішення справи.
13.          Скаржник додатково вказує, що суди попередніх інстанцій не дослідили зібрані у справі докази, про що заявлено у касаційній скарзі і зазначено як підстави касаційного оскарження, передбачені пунктами 1, 2, 3 ч.2 ст.287 ГПК; суд першої інстанції необґрунтовано відхилив клопотання про дослідження або огляд доказів, які мають значення для правильного вирішення справи (іменних бюлетенів наданих позивачем), а суд апеляційної інстанції не усунув цього недоліку; суд апеляційної інстанції встановив обставини, що мають істотне значення, на підставі недопустимих доказів (встановив належне повідомлення позивача про проведення зборів на підставі усних пояснень відповідача). При цьому скаржник не послався на п.4 ч.2 ст.287 ГПК як на підставу касаційного оскарження.
14.          27.10.2022 до Верховного Суду від скаржника надійшли доповнення до касаційної скарги, надіслані 25.10.2022, тобто після спливу строку, встановленого Верховним Судом для усунення недоліків касаційної скарги, з клопотанням про поновлення строку на подання такого доповнення.
15.          В силу ст.113 ГПК строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом.
16.          Відповідно до ч.1 ст.119 ГПК суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.
17.          Згідно з ч.2 ст.119 ГПК встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду. При цьому суд не може продовжити строк понад встановлений цим Кодексом строк (правова позиція, викладена в постанові Верховного Суду у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 03.12.2018 у справі №904/5995/16).
18.          Враховуючи, що суд може поновити лише пропущений процесуальний строк, що встановлений законом, клопотання відповідача про поновлення строку, що встановлений судом, є безпідставним. Крім того, оскільки строк для усунення недоліків касаційної скарги, встановлений в  ухвалі Верховного Суду від 19.09.2022, сплив на час звернення з відповідним клопотанням, у суду касаційної інстанції відсутні підстави й для його продовження (подібний висновок викладений в ухвалі Верховного Суду від 02.03.2021 у справі №910/18373/19).
19.          Скаржник також заявив клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження.
20.          Відповідно до ч.2 ст.288 ГПК учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.
21.          Скаржник отримав оскаржувану постанову 05.08.2022 на адресу електронної пошти, що підтверджується скріншотом електронного листа. Оскільки касаційну скаргу подано протягом двадцяти днів з дня вручення постанови, то Верховний Суд вважає, що причини пропуску встановленого строку є поважними, а клопотання про поновлення строку необхідно задовольнити.
22.          Відповідно до ч.3 ст.174 ГПК, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому ст.176 цього кодексу.
23.          Оскільки суд касаційної інстанції має застосовувати вказані вимоги до касаційних скарг, то з огляду на те, що скаржником усунуто недоліки касаційної скарги в строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання та є такою, що відповідає вимогам ст.290 ГПК, у зв`язку з чим відповідно до правил ст.294 ГПК необхідно відкрити касаційне провадження у справі.
24.          Щодо виконання вимог ст.291 ГПК, скаржник додав службові чеки, однак не надав відповідних описів вкладення як доказів надсилання іншим учасникам справи копії скарги і доданих до неї документів.
25.          До касаційної скарги скаржник долучив заяву про зупинення виконання рішення Господарського суду Львівської області від 20.01.2022 і постанови Західного апеляційного господарського суду від 26.07.2022.
26.          Вказана заява мотивована тим, що в провадженні Шевченківського районного суд міста Львова знаходяться цивільні справи за позовом відповідача до позивача і третіх осіб у справі, а також інших співвласників про стягнення заборгованості, нарахованої згідно оспорюваного рішення загальних зборів, що призведе до великої кількості неправомірних рішень суду і необхідності їх оскарження, здійснення поворотів виконання у випадку ймовірного стягнення грошових коштів.
27.          Частиною 1 ст.332 ГПК визначено, що суд касаційної інстанції за заявою учасника справи або за своєю ініціативою може зупинити виконання оскарженого рішення суду або зупинити його дію (якщо рішення не передбачає примусового виконання) до закінчення його перегляду в касаційному порядку.
28.          Відповідно до абз.2 ч.4 ст.    294 ГПК за наявності клопотання особи, яка подала касаційну скаргу, суд у разі необхідності вирішує питання про зупинення виконання рішення (ухвали) суду або зупинення його дії, якщо зупинити його виконання неможливо.
29.          Вирішуючи питання про зупинення виконання (дії) судового рішення, суд враховує необхідність у цьому, зокрема, у разі ймовірності утруднення повторного розгляду справи внаслідок можливого скасування судового рішення, необхідності забезпечення збалансованості інтересів сторін, запобігання порушенню прав осіб, які брали участь у справі, а також осіб, які не брали такої участі, але рішенням суду вирішено питання про їх права, свободи чи обов`язки тощо.
30.          Дослідивши Єдиний державний реєстр судових рішень на предмет наявності на розгляді у Шевченківському районному суді міста Львова цивільних справ за позовами ОСББ про стягнення заборгованостей, нарахованих згідно оспорюваного рішення загальних зборів, Верховний Суд встановив наявність низки таких проваджень, зокрема у справах №466/9430/20, №466/3077/17, №466/9515/16-ц, №466/2235/18 тощо.
31.          Враховуючи зазначене, Верховний Суд  дійшов висновку про необхідність зупинення виконання оскаржуваних судових рішень до закінчення їх перегляду в касаційному порядку.
Керуючись статтями 119, 174, 234, 235, 287, 288, 290, 294, 301, 332 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

У Х В А Л И В:
1.          Поновити ОСОБА_1 строк на касаційне оскарження рішення Господарського суду Львівської області від 20.01.2022 та постанови Західного апеляційного господарського суду від 26.07.2022.
2.          Відкрити касаційне провадження у справі №466/4930/19 за касаційною скаргою ОСОБА_1 .
3.          Призначити до розгляду справу №466/4930/19 за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Господарського суду Львівської області від 20.01.2022 та постанову Західного апеляційного господарського суду від 26.07.2022 на 16 листопада 2022 року о  14:20 у відкритому судовому засіданні у приміщенні Касаційного господарського суду за адресою: м. Київ, вул. О. Копиленка, 6, в залі судових засідань №328.
4.          Задовольнити заяву  ОСОБА_1 про зупинення виконання рішення Господарського суду Львівської області від 20.01.2022 та постанови Західного апеляційного господарського суду від 26.07.2022 у справі №466/4930/19 до закінчення їх перегляду в касаційному порядку.
5.          Зупинити виконання рішення Господарського суду Львівської області від 20.01.2022 та постанови Західного апеляційного господарського суду від 26.07.2022 у справі №466/4930/19 до закінчення їх перегляду в касаційному порядку.
6.          Надати учасникам справи строк для подання відзиву на касаційну скаргу до 10.11.2022.
7.          Явка представників учасників справи не є обов`язковою.
8.          Роз`яснити учасникам справи, що відповідно до ч.3 ст.196 Господарського процесуального кодексу України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.
9.          Роз`яснити учасникам справи про можливість участі в судовому засіданні в режимі відеоконференції, зокрема, поза межами приміщення суду, з використанням власних технічних засобів відповідно до ч.4 ст.197 Господарського процесуального кодексу України та Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя від 17.08.2021 №1845/0/15-21.
10.          Інформацію у справі, що розглядається, можна отримати на сторінці суду на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: https://supreme.court.gov.ua/supreme/.
11.          Витребувати з Господарського суду Львівської області та / або Західного апеляційного господарського суду матеріали справи №466/4930/19.
12.          Зобов`язати ОСОБА_1 до 09.11.2022 надати докази надсилання копії касаційної скарги та доданих до неї документів іншим учасникам справи, а саме описи вкладення у цінний лист.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя                                                                      О. Кібенко

Судді                                                                                          С. Бакуліна

                                                                                                              Л. Стратієнко

До уваги учасників судового процесу!

Суди продовжують працювати. Проте в умовах воєнного стану проведення відкритих судових засідань має певні особливості щодо належного повідомлення учасників процесу про час та місце судових засідань, явки до суду та забезпечення безпеки відвідувачів. Неявка представників будь-якої із сторін з невідомих причин може завадити своєчасному розгляду справи навіть за умови явки  представників інших сторін.
Просимо дотримуватися процесуальних норм та ставитися при цьому з повагою до інших учасників справи:
- максимально реалізувати право на участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду, передбачене статтею 197 Господарського процесуального кодексу України;
- за відсутності нагальної потреби в участі в судовому засіданні в приміщенні Касаційного господарського суду подати клопотання про розгляд справи без участі учасників справи;
- за наявності потреби в участі в судовому засіданні в приміщенні Касаційного господарського суду повідомити про це суд.
Про свій вибір просимо завчасно повідомити суд поштою чи в електронному вигляді із застосуванням електронного цифрового підпису на електронну адресу суду (kgs@supreme.court.gov.ua)  або використати для цього підсистему Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи "Електронний суд".