ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 628/1553/21  Номер провадження 22-ц/814/2131/22	Головуючий у 1-й інстанції Клімова С.В.  Доповідач ап. інст. Одринська Т. В.	

П О С Т А Н О В А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 жовтня 2022 року 	м. Полтава	

Полтавський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:
головуючого – судді Одринської Т. В.
суддів:    Панченка О.О., Пікуля В.П., 
за участю секретаря : Ряднини І.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Полтаві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Кіндрашівської сільської ради Куп`янського району Харківської області в особі Виконавчого комітету Кіндрашівської сільської ради Куп`янського району Харківської області, третя особа: Приватний нотаріус Черняєв Віталій Андрійович про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини 
за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 – ОСОБА_2 
на рішення Куп`янського міськрайонного суду Харківської області від 06 липня 2021 року
В С Т А Н О В И В :
В травні 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Кіндрашівської сільської ради Куп`янського району Харківської області в особі Виконавчого комітету Кіндрашівської сільської ради Куп`янського району Харківської області, в якому просив надати додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.
Позов мотивовано тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 . На випадок смерті ОСОБА_3 склала заповіт, яким належні їй на праві власності земельні ділянки заповіла позивачу - ОСОБА_1 .
Про наявність заповіту позивачу стало відомо у 2007 році. Заповіт йому передав, нині покійний його двоюрідний брат - ОСОБА_4 , який був співмешканцем ОСОБА_3 . Позивач зазначає, що через брак коштів та правову необізнаність щодо необхідності належного вступу у спадщину за заповітом він втратив час для оформлення належним чином спадщини.
З витягу зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) № 62125199 від 20.10.2020 встановлено, що заповіт від 21.09.2005 року зареєстрований в реєстрі за № 65 (номер у спадковому реєстрі 45622860) посвідчений Смородьківською сільською радою Куп`янського району. Крім того, відповідно до витягу зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 62124804 від 20.10.2020 після смерті ОСОБА_3 , спадкової справи не заведено. Тобто інших спадкоємців не має, заяв про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 не надходило.
З метою оформлення своїх спадкових справ ОСОБА_1 звернувся до натаріуса з заявою про прийняття спадщини, проте постановою приватного нотаріуса Куп`янського районного нотаріального округу Харківської області Черняєва В.А. № 26/02-31 від 29.01.2021 р. йому було відмовлено у вчинені нотаріальних дій, у зв`язку з пропуском строку. 
З метою захисту своїх прав, позивач звернувся до суду з даним позовом.
Рішенням Куп`янського міськрайонного суду Харківської області від 06 липня 2021 року в задоволенні позову відмовлено в повному обсязі.
Рішення суду мотивовано тим, що належних і допустимих доказів на підтвердження поважності причин пропуску позивачем строку на подання заяви про прийняття спадщини протягом 14 -ти років з дня коли йому стало відомо про наявність заповіту, а саме наявності об`єктивних, непереборних, істотних труднощів, що перешкоджали йому звернутися з відповідною заявою, суду не надано.
З вказаним судовим рішенням не погодився ОСОБА_1 та подав апеляційну скаргу в якій просить суд, скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове, яким задовольнити його позовні вимоги в повному обсязі.
Апеляційну скаргу мотивовано тим що, судове рішення є необгрунтованим, таким що винесено без повного з`ясування обставин що мають значення для справи, висновки суду не відповідають дійсним обставинам справи.
Вказує, що судом не враховано, що про наявність заповіту на користь позивача, йому стало відомо лише у 2020 році, адже саме тоді йому було передано сам заповіт. Необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом у постанові від 26 червня 2019 року в справі №565/1145/17. Позивач пропустив строк подання заяви про прийняття спадщини у зв`язку з необізнаністю ні про наявність заповіту, ні про наявність спадкового майна, не був спадкоємцем жодної з черг, аби у загальному порядку звертатися до нотаріуса. Тобто вважає що причини пропуску є поважними.
Також зазначає що, у зв`язку з тим що спадкова справа після смерті спадкодавця ОСОБА_3 не заводилася, то відповідно не були здійснені повідомлення та виклик спадкоємців за заповітом.
Відзив на апеляційну скаргу до суду не подавався
Колегія суддів, заслухавши доповідь судді-доповідача, доводи апеляційної скарги, перевіривши законність та обґрунтованість оскаржуваного рішення суду в межах апеляційного оскарження, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Згідно ч.1 ст. 367 ЦПК України під час розгляду справи в апеляційному порядку апеляційний суд перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених у суді першої інстанції.
З матеріалів справи вбачається та встановлено судом першої інстанції, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 . 
На випадок своєї смрті 21 вересня 2005 року, ОСОБА_3 , зробила розпорядження, згідно якого належну їй на праві власності земельну ділянку, яка знаходиться на території Смородьківської сільської ради Куп`янського району, Харківської області, цільове призначення якої - ведення товарного сільськогосподарського виробництва і належну їй на підставі державного акту серії ХР № 006909 виданий Куп`янською райдержадміністрацією від 16 листопада 2004 року та зареєстрований в Книзі записів реєстрації державних актів на право власності на землю та на право постійного користування землею, договорів оренди землі за № 232, заповіла – ОСОБА_1 . Заповіт посвідчений секретарем виконавчого комітету Смородьківської сільської ради Куп`янського району Харківської області Сергієнко А.В. та зареєстровано в реєстрі за № 65.
З метою оформлення своїх спадкових прав, ОСОБА_1 , в 2021 році звернувся до приватного нотаріуса Куп`янського районного нотаріального округу Харківської області Черняєва В.А., з заявою про видачу на його ім`я свідоцтва про право на спадщину за заповітом. 
Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 29.01.2021 року, приватним нотаріусом Куп`янського районного нотаріального округу Харківської області Черняєвим В.А., було відмовлено ОСОБА_1 у вчиненні нотаріальної дії, у зв`язку з тим, що він у встановлений законом строк не подав нотаріусу заяву про прийняття спадщини. ( а. с. 24).
Відмовляючи в задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що шестимісячний строк для прийняття спадщини після померлої - ОСОБА_3 сплинув 02 травня 2007 року, про наявність заповіту позивачу стало відомо у 2007 році, проте до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини ОСОБА_1 звернувся лише 29 січня 2021 року. Належних і допустимих доказів на підтвердження поважності причин пропуску позивачем строку на подання заяви про прийняття спадщини протягом 14 ти років з дня дізнання про заповіт, суду не надано.
Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції, виходячи з наступного.
Відповідно до положень ст.1216 ЦК спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
Згідно ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
Відповідно до ч.1 ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.
За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті1220,1222,1270 ЦК України).
Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина першастатті 1269 ЦК України).
Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.
Відповідно до частини третьоїстатті 1272 ЦК Україниза позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Правила частини третьоїстатті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.
З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.
Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.
Згідно зі статтями 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Відповідно до частини першої, другої статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
У цій справі суд встановив, що згідно витягу зі спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) за № 62125199 від 20.10.2020 року, заповіт від 21.09.2005 року за номером - 45612860 є чинним. Відомості про видачу свідоцтва про право на спадщину у спадковому реєстрі відсутні.
Звертаючись до суду з даним позовом ОСОБА_1 вказав, що про наявність заповіту, складеного на його ім`я, йому стало відомо у 2007 році. Проте, до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини він звернувся лише 29 січня 2021 року.
Проте, шестимісячний строк для прийняття спадщини після померлої ОСОБА_3 сплинув 02 травня 2007 року.
Доводи про те, що позивач вчасно не звернувся до нотаріальної контори через брак коштів та правову необізнаність, правоміно не взято до уваги судом першої інстанції, так як вказані обставини не є поважними у розумінні ст. 1272 ЦК України.
Відповідно до висновоку, викладеного у постанові Верховного Суду від 13 травня 2019 року у справі № 639/2082/17, судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.
Колегія суддів не приймає до уваги доводи, викладені в апеляційній скарзі про те, що позивач про наявність заповіту, складеного на його ім`я, дізнався лише у 2020 році, так як ці доводи є суперечливими. Звертаючись до суду з даним позовом позивач вказав що, про наявність заповіту йому стало відомо ще у 2007 році. 
Поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини ОСОБА_1 не навів.
Враховуючи викладене, суд першої інстанції, правильно виходив з відсутності у позивача перешкод для вчасного подання заяви про прийняття спадщини, а посилання на правову необізнаність та брак коштів, не дає правових підстав для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 .
Згідно частини першої статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Відповідно до пункту 1 частини першої статті 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.
Згідно із статтею 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Оскільки доводи апеляційної скарги не спростовують висновки суду першої інстанції, який повно встановивши фактичні обставини справи, правильно застосував норми процесуального права та постановив рішення, яке відповідає закону, тому підстави для задоволення даної апеляційної скарги відсутні. 
Враховуючи вищевказане, апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а оскаржуване рішення – без змін.
Відповідно до частини тринадцятої статті 141 ЦПК України якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.
Зважаючи на те, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, відсутні підстави для нового розподілу судових витрат.
Керуючись статтями 367, 374, 375, 382 ЦПК України, суд-
ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу ОСОБА_2 , яка діє в інтересах ОСОБА_1 - залишити без задоволення.
Рішення Куп`янського міськрайонного суду Харківської області від 06 липня 2021 року – залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття та може бути оскаржена безпосередньо до Верховного Суду шляхом подачі касаційної скарги протягом тридцяти днів з дня її проголошення.
У разі проголошення лише вступної та резолютивної частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Повний текст постанови складено 05.10.2022.

Головуючий суддя:                                          Т.В. Одринська

Судді:                                                                   О.О. Панченко

                                                                        В.П. Пікуль