ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
79010, м.Львів, вул.Личаківська,81
_________________________________________________________________________________________________________
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"24" жовтня 2022 р.                                                                  Справа №914/3019/21

Західний апеляційний господарський суд у складі колегії:

Головуючий – суддя                                                            О.В. Зварич
судді                                                                                В.М. Гриців
 І.Б. Малех,
секретар судового засідання Р.А. Пишна,

розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельно-монтажна компанія "Містобуд" за № 16/06/22-1 від 16.06.2022 року (вх. № 01-05/1395/22 від 21.06.2022 року) 
на рішення господарського суду Львівської області від 17.05.2022 року (суддя У.І. Ділай; повний текст рішення складено 27.05.2022 року)
у справі № 914/3019/21
за позовом: Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельно-монтажна компанія "Містобуд" (надалі ТзОВ "БМК "Містобуд")
до відповідача: Західного міжобласного територіального відділення Антимонопольного комітету України
за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача: Товариства з обмеженою відповідальністю "НВП Шляхбуд" (надалі ТзОВ  "НВП Шляхбуд")
про визнання недійсним та скасування частково рішення №63/37-р/к від 22.07.2021 року,

за участю:
від позивача: не з`явився;
від відповідача: Оленюк С.Л. (самопредставництво юридичної особи);
від третьої особи: не з`явився,
ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог та відзиву на позовну заяву

05.10.2021 року ТзОВ "БМК "Містобуд" звернулось до господарського суду Львівської області з позовом до Західного міжобласного територіального відділення Антимонопольного комітету України про визнання недійсним та скасування пунктів 1, 2, 4, 5, 7, 8, 10, 11, 13, 14, 16, 17, 19, 20, 22, 23, 25, 26, 28, 29, 31, 32, 34, 35, 37, 38, 40, 41, 43, 44 резолютивної частини рішення Адміністративної колегії Західного міжобласного територіального відділення Антимонопольного комітету України №63/37-р/к від 22.07.2021 року.
Позовні вимоги мотивовані тим, що висновки, вказані у рішенні Адміністративної колегії Західного міжобласного територіального відділення Антимонопольного комітету України №63/37-р/к від 22.07.2021 року, про антиконкурентні узгоджені дії ТзОВ "БМК "Містобуд" та ТзОВ  "НВП Шляхбуд" під час їх участі в електронних торгах на закупівлю товарів є необгрунтованими, а встановлені обставини - недоведеними.
У відзиві на позовну заяву (вх. № 27888/21 від 22.11.2021 року) відповідач у повному обсязі заперечив проти задоволення позову з таких підстав: сукупність встановлених обставин підтверджує узгоджену поведінку учасниками торгів ТзОВ "БМК "Містобуд" та ТзОВ  "НВП Шляхбуд", оскільки в їх діях вбачається чіткий та закономірний алгоритм поведінки, спрямований на викривлення прозорого конкурентного відбору. 
Третя особа в письмовому поясненні на позовну заяву (вх. № 47/22 від 04.01.2022 року) підтримала позовні вимоги ТзОВ "БМК "Містобуд". Зазначила, що Відділення не довело узгодження ТзОВ "БМК "Містобуд" та ТзОВ  "НВП Шляхбуд" своєї поведінки та змісту поданих ними пропозицій в процесі торгів з метою обмеження чи усунення конкуренції. 

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням господарського суду Львівської області від 17.05.2022 року у справі №914/3019/21 (суддя У.І. Ділай) відмовлено в задоволенні позову ТзОВ "БМК "Містобуд".
Рішення суду мотивоване тим, що позивач не підтвердив своїх доводів про те, що рішення Адміністративної колегії Західного міжобласного територіального відділення Антимонопольного комітету України №63/37-р/к від 22.07.2021 року ґрунтується на помилкових висновках, прийняте з неповним та необ`єктивним з`ясуванням обставин справи, що призвело до невідповідних висновків та винесення неправомірного рішення. Позивач не надав доказів, які могли б спростувати висновки, зазначені в спірному рішенні. Заперечення позивача проти висновків АМК зводяться до переоцінки встановлених відповідачем обставин, подій та фактів, у зв`язку з чим такі заперечення судом відхилені як недоведені та безпідставні.
 
Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнені доводи особи, яка подала апеляційну скаргу

Позивач подав апеляційну скаргу, в якій не погоджується з рішенням суду першої інстанції, вважає його прийнятим з порушенням норм матеріального та процесуального права. На переконання позивача, наявні правові підстави для скасування рішення Адміністративної колегії Західного міжобласного територіального відділення Антимонопольного комітету України №63/37-р/к від 22.07.2021 року. Зауважує, що висновки АМКУ, покладені в основу спірного рішення мають переважно ймовірнісний характер, оскільки грунтуються на зроблених відповідачем припущеннях, а не на беззаперечно встановлених фактах. Крім того, суд не звернув уваги на те, що в матеріалах справи відсутні будь-які інші докази щодо обміну між юридичними особами інформацією, яка могла б вплинути на конкуренцію між учасниками торгів. Просить скасувати рішення господарського суду Львівської області від 17.05.2022 року у справі №914/3019/21, прийняти нове рішення, яким задоволити позов ТзОВ "БМК "Містобуд".

Узагальнені доводи та заперечення інших учасників справи

Відповідач в письмовому поясненні не погоджується з доводами скаржника, вважає апеляційну скаргу необґрунтованою, а рішення суду першої інстанції законним. Покликається на те, що рішення №63/37-р/к від 22.07.2021 року прийняте з дотриманням норм законодавства про захист економічної конкуренції. Звертає увагу, що в даному випадку негативним наслідком є сам факт спотворення результатів торгів (через узгоджену поведінку учасників), докази такого спотворення наведені в спірному рішенні. Суб`єкти господарювання обмінювались інформацією та координували свою поведінку, оскільки в їх діях вбачається чіткий та закономірний алгоритм поведінки, який полягає у наявності тісного взаємозв`язку у відповідних осіб та спрямованості дій на викривлення прозорого конкурентного відбору. Обмін інформацією та координація поведінки суб`єктів господарювання може бути доведена сукупністю доказів за відсутністю прямих доказів таких дій. Змагальність учасників, з огляду на приписи ст.ст. 1, 5, 6 Закону України «про захист економічної конкуренції», передбачає самостійні та незалежні дії (поведінку) кожного з учасників та їх обов`язок готувати свої пропозиції конкурсних торгів окремо, без обміну інформацією. Наведені в скарзі мотиви є декларативними, не спростовують відповідних висновків рішення №63/37-р/к від 22.07.2021 року, що грунтуються на встановлених обставинах та не враховують ні дійсного правового змісту антиконкурентних узгоджених дій, які стосуються спотворення результатів торгів (де правове значення має сама по собі фактична відсутність змагальності внаслідок узгодження учасниками торгів поведінки), ані меж виключної компетенції органів Антимонопольного комітету України (зокрема, щодо правової кваліфікації подій). Схожість в оформленні документів та одинакові властивості файлів одночасно в ТзОВ  "БМК "Містобуд" та ТзОВ  "НВП Шляхбуд" не може бути пояснена ні простим збігом, ані використанням шаблонів, у тому числі й установлених форм оформленння конкурсних пропозицій у мережі Інтернет, які також потребують подальшого редагування та внесення до них відомостей, які безпосередньо стосувалися участі саме в цих закупівлях. Зазначені обставини є відповідними доказами у справах про порушення законодавства про захист економічної конкуренції. Факт використання одного електронного майданчика («Е-Тендер») та використання спільної ІР-адреси не може бути випадковим збігом обставин, а є узгодженою поведінкою учасників закупівлі та свідчить про наявність спільного доступу до мережі Інтернет ТзОВ "БМК "Містобуд" та ТзОВ  "НВП Шляхбуд". Предметом доказування порушення, передбаченого п.4 ч. 2 ст.6 Закону України «Про захист економічної конкуренції» є наявність координації поведінки, яка, в тому числі, може відбуватись між підприємствами, які мають сталі господарські відносини, наявність яких хоча і не заборонена законодавством, проте сприяє антиконкурентним домовленостям, з огляду на тривалу попередню співпрацю та зацікавленість в нарощуванні господарських відносин. Характер встановлених в рішенні №63/37-р/к від 22.07.2021 року договірних відносин свідчить про поєднання інтересів учасників, що усуває непевність, а відтак і конкуренцію між ними. Факт використання ТзОВ "БМК "Містобуд" та ТзОВ  "НВП Шляхбуд" ідентичних, з одинаковими порядковими номерами (за однією редакцією) програмних комплексів для розрахунку своїх цінових пропозицій у сукупності із фактами завантаження «Кошторисів» з однакових ІР-адрес, з однаковими параметрами та в одні дні свідчить, що учасники спільно готували пропозиції конкурсних торгів та обмінювались інформацією під час підготовки до участі у торгах та про обізнаність щодо цінових пропозицій один одного. В рішенні №63/37-р/к від 22.07.2021 року встановлено, що на документах пропозицій обох учасників є візуальний брак (дефект) комп`ютерного пристрою. Зазначені обставини встановлюються органами АМК самостійно та не потребують спеціальних знань. В рішенні №63/37-р/к від 22.07.2021 року, в межах виключних повноважень органів Антимонопольного комітету України встановлено обставини, саме які підлягають оцінці в їх сукупності. Просить залишити без змін рішення господарського суду Львівської області від 17.05.2022 року у справі №914/3019/21, апеляційну скаргу ТзОВ "БМК "Містобуд" – без задоволення. 
Третя особа у відзиві на апеляційну скаргу підтримує доводи скаржника, вважає висновки суду першої інстанції хибними та такими, що зроблені без належної оцінки наявних в матеріалах справи доказів. Просить задоволити апеляційну скаргу ТзОВ "БМК "Містобуд" та скасувати рішення господарського суду Львівської області від 17.05.2022 року у справі №914/3019/21. Прийняти нове рішення, яким задоволити позов.

В судовому засіданні представник відповідача просив залишити без змін оскаржене рішення місцевого господарського суду, апеляційну скаргу – без задоволення. 
Позивач та третя особа не делегували своїх представників в судове засідання. Про причини неявки не повідомили. 
З`ясовуючи обставини про ознайомлення позивача та третьої особи з датою, часом та місцем розгляду справи, суд встановив таке.
Ухвалу Західного апеляційного господарського суду від 12.09.2022 року про відкладення розгляду даної справи на 24.10.2022 року о 10 год. 00 хв. надіслано на електронні адреси позивача та третьої особи, повідомлені суду в апеляційній скарзі та у відзиві на неї.
Крім того, всі ухвали Західного апеляційного господарського суду у справі №914/3019/21, у тому числі й ухвала від 12.09.2022 року, оприлюднені в Єдиному державному реєстрі судових рішень України, тобто є загальнодоступними.
Учасники справи зобов`язані з розумним інтервалом часу самі цікавитись провадженням у їх справі, добросовісно користуватись належними їм процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
Оскільки явка учасників даної справи не визнавалася судом обов`язковою, участь у судовому засіданні є правом, а не обов`язком учасника, суд дійшов висновку, що в силу положень ч. 12 ст. 270 Господарського процесуального кодексу України справу може бути розглянуто при відсутності позивача та третьої особи.

Обставини справи

22 липня 2021 року Адміністративною колегією Західного міжобласного територіального відділення Антимонопольного комітету України прийнято рішення №63/37-р/к у справі №63/4-01-5-2021 “Про порушення законодавства про захист економічної конкуренції та накладення штрафів” (а.с. 25-72, т.1).
Даним рішенням Адміністративної колегії Західного міжобласного територіального відділення Антимонопольного комітету України дії ТзОВ "БМК "Містобуд" та ТзОВ  "НВП Шляхбуд" в межах закупівель №№1-15 визнано порушенням законодавства про захист економічної конкуренції, що передбачене п. 4 ч. 2 ст. 6 та п.1 ст. 50 Закону України “Про захист економічної конкуренції” у вигляді вчинення антиконкурентних узгоджених дій, які стосуються спотворення результатів торгів. За кожне вчинення порушення на ТзОВ "БМК "Містобуд" накладено штраф по 68000,00 грн., що у загальному розмірі становить 1020000,00  грн. 
В ході розгляду справи №63/4-01-5-2021 Адміністративна колегія Західного міжобласного територіального відділення Антимонопольного комітету України встановила таке:
Упродовж 2018-2019 років проводились процедури закупівлі по виконанню робіт за замовленням Львівського комунального підприємства «Малехівський сокіл» (закіпівля №1), УЖКГ Виконавчого комітету Рівненської міської ради (закіпівля №2, №3, №9, №11, №12), Департаменту з питань будівництва та архітектури Рівненської ОДА (закупівля №4, №5, №6, №7, №8, №10, №13, №15), АТ «Укртранснафта» (закупівля №14).
У зазначених електронних торгах брали участь: ТзОВ "БМК "Містобуд", ТзОВ  "НВП Шляхбуд", ТзОВ «Аквазем», Дочірнє підприємство «Будівельник-2012 ТзОВ  «Альманах-2000», ПрАТ Львіське спеціалізоване будівельно-монтажне управління №1, ТзОВ «Авакс Проф», ПАТ «Рівнеавтошляхбуд», ТзОВ «Прогрес Девелопмент Компані», ТзОВ «БМБУД», ТзОВ «Мегаполіс», ПП «МВП Шляхбуд», ТзОВ «ДБК «Україна», ПрАТ Хмельницьке ШБУ №56, МПП «НАРА», ПВКФ «Фіалка», ТзОВ  «Дорвест», ТзОВ «Авакс Проф», ТзОВ «Мегаполіс», ТзОВ «Стиль-Декор» та ТзОВ  «БК «Случ». 
Висновки Адміністративної колегії Західного міжобласного територіального відділення Антимонопольного комітету України про антиконкурентні узгоджені дії ТзОВ  "БМК "Містобуд" та ТзОВ  "НВП Шляхбуд" зроблено на підставі сукупності таких обставин: 
Подання пропозицій з однакових ІР-адрес. Відповідно до інформації, отриманої від ДП «Прозорро» (лист від 25.09.2020 №206/01/2394/03, вхідний від 30.09.2020 № 63-01/2776) початкові пропозиції у процедурах закупівель 1-15 ТОВ «БМК «Містобуд» та ТзОВ  "НВП Шляхбуд" подавали з одного авторизованого електронного майданчика - «Е-тендер». Відповідно до інформації, отриманої від ТОВ «Е-Тендер» (лист від 16.11.2020 №73, вхідний від 20.11.2020 № 63-01/3488) встановлено, що у закупівлі 5, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 14 та 15, IP-адреси, з яких здійснювалось створення, подання та перегляд інформації, а також дати створення, подання та перегляд інформації по закупівлям є спільними у ТОВ  «БМК «Містобуд» та ТОВ «НВП Шляхбуд». У закупівлі 4 та ТзОВ  "НВП Шляхбуд" створювало, подавало, активувало пропозицію та переглядало інформацію по закупівлі з IP-адреси, яка повністю співпадає з IP-адресою, з якої здійснювало перегляд інформації по закупівлі, а перегляд інформації, у свою чергу, обома учасниками відбувався послідовно – ТзОВ  "НВП Шляхбуд" здійснювало перегляд 23.01.2019 о 11:51:11, ТОВ  «Містобуд» – 23.01.2019 о 11:54:10. У закупівлях 6 та 13 подача документів обома учасниками ТОВ «БМК «Містобуд» та ТзОВ  "НВП Шляхбуд" здійснювалось з однакових IP-адрес, проте у різні дні. На закупівлю 13 ТОВ «БМК «Містобуд» та ТзОВ  "НВП Шляхбуд" створювали свої пропозиції з однакових IP-адрес. Тобто, ТОВ «БМК «Містобуд» та ТзОВ  "НВП Шляхбуд" використовували спільний доступ до мережі Інтернет, що свідчить про наявність спільної точки доступу до мережі Інтернет та/або можливість обміну інформацією між юридичними особами під час підготовки своїх пропозицій та участі у закупівлях. Відповідно до інформації, отриманої від ГУ ДПС у Рівненській області (лист від 24.09.2020 № 6739/9/17-00-12-01-05, вхідний від 28.09.2020 № 63-01/395кі), податкова звітність поступала від ТОВ «БМК «Містобуд» та ТзОВ  "НВП Шляхбуд" з однакової IP-адреси впродовж 2018-2020 років. Використання суб`єктами господарювання однакових IP-адрес під час подачі податкової звітності не може бути випадковим збігом обставин, а свідчить про використання ТОВ «БМК «Містобуд» та ТзОВ  "НВП Шляхбуд" спільного доступу до мережі «Інтернет» під час подачі податкової звітності.
Синхронність дій під час участі у процедурі закупівлі. ТОВ «БМК «Містобуд» та ТзОВ  "НВП Шляхбуд" завантажували свої пропозиції у закупівлі в один той самий день, до того ж із спільними властивостями файлів, що в свою чергу свідчить про узгодженість дій між ними.
Пов`язаність учасників. Між ТОВ «БМК «Містобуд» та ТзОВ  "НВП Шляхбуд" наявні господарські відносини, що підтверджується інформацією, отриманою від АТ  КБ  «Приватбанк» (лист від 16.12.2020 № 20.1.0.0/7-201216/257, вхідний від 23.12.2020 № 63-01/519кі). Між ТОВ «БМК «Містобуд» та ТОВ "НВП Шляхбуд" здійснювались перерахування коштів напередодні проведення процедур закупівель 13, 12, 14 та 11 з призначенням платежів «за виконання робіт відповідно до договору». Тобто, фактичні конкуренти у закупівлі співпрацювали між собою, що свідчить про господарські відносини між учасниками до проведення торгів. За інформацією, наданою на вимогу Відділення ТОВ «БМК «Містобуд» (лист від 16.02.2021 № 16/02/21, вхідний від 19.02.2021 № 63-01/648), між юридичними особами протягом 2018 року існували договірні відносини на підставі договорів субпідряду № 0106 від 01.06.2018, № 5 від 27.08.2018, № 6 від 14.09.2018 та №08 від 21.05.2018. Наявність між ТОВ «БМК «Містобуд» та ТОВ "НВП Шляхбуд" договірних відносин напередодні проведення закупівель 13, 12, 14 та 11, свідчить про пов`язаність учасників господарськими відносинами, які виключають конкуренцію між ними та направлені на отримання спільної фінансової вигоди. Разом з тим, дані обставини, а саме, спільні ділові та господарські відносини між ТОВ «БМК «Містобуд» та ТОВ "НВП Шляхбуд" дають підстави для висновку, що вони були знайомі між собою та співпрацювали в період до проведення закупівлі, під час та після проведення закупівлі, що у свою чергу обумовило обізнаність юридичних осіб із діяльністю одне одного, внаслідок чого вони мали можливість обміну інформацією. 
Використання однакових програмних комплексів під час формування кошторисів. Під час аналізу поданих тендерних пропозицій ТОВ «БМК «Містобуд» та ТОВ "НВП Шляхбуд", а саме цінових пропозицій, встановвлено, що обидва учасники під час формування кошторисів договірної ціни у закупівлях 1, 4-15 використовували однакові програмні комплекси – СметаТМ, а виключно на закупівлю 2, 3 обидва учасники використовували програмні комплекси АВК. ТОВ «БМК «Містобуд» та ТОВ «НВП Шляхбуд» формували розрахунки цінових пропозицій в однакових програмних комплексах, а саме: у програмному комплексі «СметаТМ» та/або у програмному комплексі «АВК». Разом з тим, у Закупівлях 3,5,8,9,10,11,13 обидва учасники синхронно в один той самий день, з мінімальною різницею в часі, за допомогою однієї програми зі спільних IP-адрес завантажували до електронної системи закупівель документи «Кошториси». Тобто, зазначене свідчить, що завантаження «Кошторисів» ТОВ «БМК «Містобуд» та ТОВ «НВП Шляхбуд» відбувалось погоджено, з одного комп`ютерного обладнання. Усі версії програмного комплексу «СметаТМ» реалізовує та оновлює ТОВ  «COMPUTER LOGIC GROUP», яке листом від 27.04.2020 № 27/04-01 (вхідний від 04.05.2021 № 63-01/1223) повідомило, що ні ТОВ «БМК «Містобуд», ні ТОВ «НВП Шляхбуд» не є користувачами програмного комплексу «СметаТМ». Під час аналізу тендерних пропозицій ТОВ «БМК «Містобуд» та ТОВ «НВП Шляхбуд», а саме цінової пропозиції, встановлено, що обидва учасники під формування кошторисів договірної ціни використовували у закупівлі 2 однаковий програмний комплекс – АВК-5 (3.4.1) укр. та у закупівлі 3 однаковий програмний комплекс АВК-5 (3.4.0) укр. Усі версії програмного комплексу АВК-5 реалізовує та оновлює ТОВ НВФ «АВК созидатель», яке листом від 16.12.2020 № 12/16/1-вих повідомило, що ТОВ «БМК «Містобуд» не є користувачем програмного комплексу АВК-5; ТОВ «НВП Шляхбуд», у свою чергу, офіційно придбавало послугу на встановлення ПК АВК-5 та послуги з питань визначення вартості будівельних робіт при застосуванні ПК АВК-5 18.03.2019 (редакція 3.4.0 дві інсталяції з підсистемою Підрядник) в офіційного дилера – ПП «ССБ Електронікс». ТОВ «НВП Шляхбуд» одержало всі нові редакції (оновлення) ПК АВК-5 за умовами договору в рамках терміну обслуговування до 18.03.2021 року. Враховуючи зазначене, програмний комплекс АВК-5 (редакція 3.4.1), у редакції якої відбувалось формування кошторисів у закупівлі 2, офіційно не придбавався ні ТОВ «БМК «Містобуд», ні ТОВ «НВП Шляхбуд». У закупівлі 3 обидва учасники під час формування кошторисів договірної ціни використовували однаковий програмний комплекс АВК-5 у редакції (3.4.0) укр. Враховуючи, що ТОВ  «НВП Шляхбуд» придбавало програмний комплекс АВК-5 (3.4.0) укр. Тобто зазначене свідчить, що ТОВ «БМК «Містобуд» формувало кошториси у програмному комплексі ТОВ «НВП Шляхбуд». Отже, факт використання ТОВ «БМК «Містобуд» та ТОВ «НВП Шляхбуд» ідентичних, з однаковими порядковими номерами (за однією редакцією) програмних комплексів для розрахунку своїх цінових пропозицій у сукупності із фактами завантаження «Кошторисів» з однакових IP-адрес, з однаковими параметрами та в одні дні свідчить, що юридичні особи спільно готували пропозиції конкурсних торгів та обмінювались інформацією під час підготовки до участі у торгах та про обізнаність щодо ціниш пропозицій один одного. 
Погоджена поведінка учасників, спрямована на видимість цінового змагання (Відсутність зниження цін у разі спільної участі у торгах). У процедурах закупівель, де участь брали лише ТОВ «БМК «Містобуд» та ТОВ «НВП Шляхбуд», а саме в закупівлях 2,6,9,11,13,14 обидва учасники при проведенні аукціонів за трьома раундами не намагались понизити ціну пропозицій на розмір мінімального кроку пониження ціни, визначеної замовниками, задля перемоги. Різниця між цінами, запропонованими ТОВ  «БМК «Містобуд» та ТОВ «НВП Шляхбуд» на закупівлю 2 складає лише 0,0006%, на закупівлю 6 – 0,02%, на закупівлю 9 – 0,1 %, на закупівлю 11 – 0,06 %, на закупівлю 13,14 – 0,01%. В ході аналізу участі ТОВ «БМК «Містобуд» та ТОВ «НВП Шляхбуд» у закупівлях, де участь також беруть багато учасників, встановлено, що Товариства здійснювали кроки по зниженню первинних цінових пропозицій. Отже, приймаючи участь у публічних закупівлях де участь брали інші учасники торгів, ТОВ «БМК «Містобуд» та ТОВ «НВП Шляхбуд» знижують свої цінові пропозиції на відміну від спільної участі. З такої поведінки учасників вбачається, що у разі наявності реальних конкурентів вони здійснюють кроки на зниження первинних цінових пропозицій. Втім, під час участі у закупівлях 2,6,9,11,13,14 у ТОВ «БМК «Містобуд» та ТОВ «НВП Шляхбуд» не було інших (реальних) конкурентів. Тобто, вищевикладене підтверджує, що під час участі у закупівлях між Товариствами була відсутня конкуренція та змагальність, а ціни, запропоновані ТОВ «БМК «Містобуд» та ТОВ «НВП Шляхбуд» та цінова поведінка, були заздалегідь погоджені та скоординовані.
Цінова поведінка. Аналіз цінових пропозицій ТОВ «БМК «Містобуд» та ТОВ «НВП Шляхбуд» вказує на те, що цінові пропозиції обох учасників формувались відповідно до розміру очікуваної вартості закупівлі, а не відповідно до економічно обгрунтованих розрахунків, оскільки різниця первинних цінових пропозицій у закупівлі 1, 2 у ТОВ «БМК «Містобуд» та ТОВ «НВП Шляхбуд» є мінімальною. Відповідно до своїх цінових пропозицій у закупівлі 1 ТОВ «БМК «Містобуд» надало дешевшу цінову пропозицію (первинну) у сумі 9574822,00 грн та остаточну цінову пропозицію у сумі 8890890,00 грн. ТОВ «НВП Шляхбуд», у свою чергу, надало первинну пропозицію у сумі 11623177,20 грн та знизило її до 8890899,00 грн. Тобто різниця між остаточними ціновими пропозиціями ТОВ «БМК «Містобуд» та ТОВ «НВП Шляхбуд» становила лише 9 грн, при сумі закупівлі на понад 8 мільйонів. Аналіз складових локальних кошторисів на роботи та підсумкових відомостей ресурсів до локальних кошторисів ТОВ «БМК «Містобуд» та ТОВ «НВП Шляхбуд» свідчить про те, що Товариства для розрахунку вартості робіт врахували однакову вартість всіх витрат, окрім вартості матеріальних ресурсів та у закупівлі 6, 8 вартості експлуатації будівельних машин. Зазначені обставини не могли виникнути випадково, оскільки витрати залежать від багатьох факторів, які не можуть бути однаковими для всіх суб`єктів господарювання, наприклад: вартість експлуатації будівельних машин і механізмів залежить, зокрема від заробітної плати машиністів, зайнятих на керуванні будівельними машинами і механізмами, витрат на заміну запасних частин, що швидко спрацьовуються, витрат на бензин (дизельне паливо), а для машин, що працюють на стисненому повітрі від стаціонарних компресорних станцій, витрат на стиснуте повітря. Отже, такі витрати не можуть бути однаковими, оскільки залежать від зовнішніх факторів, кількості працівників, стану та видів автомобілів, кранів, механізмів, тощо. Загалом локальні кошториси та підсумкові відомості ресурсів до локальних кошторисів ТОВ «БМК «Містобуд» та ТОВ «НВП Шляхбуд» містять близько 20  найменувань матеріалів із однаковою вартістю. Зазначене є неможливим за умов окремого ведення господарської діяльності обох підприємств та без обміну інформацією під час формування цінових пропозицій. Товариствами однаково зазначаються найменування витрат. При дотриманні учасниками конкурсу принципу конкурентної боротьби, зміст та наповнення їх цінових пропозицій (калькуляцій, розрахунків) мають обгрунтовано відрізнятися одна від одної, при чому вони не можуть різнитися з певним алгоритмом, оскільки витрати різних суб`єктів господарювання залежать від різноманітних індивідуальних зовнішніх факторів. При дослідженні кошторисів встановлено, що ТОВ «БМК «Містобуд» та ТОВ «НВП Шляхбуд», подаючи свої кошторисні розрахунки, систематично не вказували інформацію про особу, яка його склала, зазначалась обома учасниками особа, яка перевірила кошторисні розрахунки, відповідно у ТОВ «НВП Шляхбуд» - керівник ОСОБА_1 , у ТОВ «БМК «Містобуд» - керівник ОСОБА_2 . Нехарактерні особливості при формуванні вартості матеріальних ресурсів, не є природними і не можуть виникнути випадково при формуванні цін. Отже, встановлення нехарактерних особливостей формування цін учасниками, виключає можливість того, що запропоновані цінові пропозиції готувались кожним з них окремо і без обміну інформацією між ними і є свідченням того, що під час підготовки цінових пропозицій між учасниками відбувався обмін інформації та/або цінові пропозиції готувались одним із учасників. З 15 Закупівель ТОВ «БМК «Містобуд» лише у закупівлі 1 та 14 отримав перемогу, при тому що ТОВ «НВП Шляхбуд» у переважній більшості закупівель пропонує вищу цінову пропозицію, проте отримує перемогу завдяки технічній участі у закупівлях: неподання ТОВ «БМК «Містобуд» усіх документів; неналежне подання ТОВ «БМК «Містобуд» документів тощо. дане дає підстави для висновку про узгодження поведінки між учасниками, а у своїй сукупності із узгодженим підходом до формування ціни свідчить, що ТОВ «БМК «Містобуд» та ТОВ «НВП Шляхбуд» діяли спільно, узгоджуючи свої дії та були обізнані щодо цінових пропозицій один одного. За інформацією, наданою Головним управлінням Пенсійного фонду України у Рівненській області (лист від 24.09.2020 № 1700-0602-8/29139, вхідний від 29.09.2020 № 63-01/2763), встановлено, що ОСОБА_3 перебував в трудових відносинах з ТОВ «БМК «Містобуд» і ТОВ «НВП Шляхбуд» одночасно, а саме: ОСОБА_3 , який працював у ТОВ «НВП «Шляхбуд» протягом 2018-2020 років на постійній основі, а в ТОВ «БМК Містобуд» у червні 2019 року, тобто і на момент проведення процедури закупівлі 3 в тому числі. Тобто, єдність інтересів обох учасників обумовлює зацікавленість у результатах роботи певних осіб одночасно пов`язаних трудовими відносинами із ними. Отже, розподіл цього результату задовольняє, як ТОВ «БМК «Містобуд» так і ТОВ «НВП Шляхбуд», оскільки в іншомувипадку з таким працівником були б припинені трудові відносини.
Спільні властивості файлів. Під час дослідження походження файлів, завантажених ТОВ «БМК «Містобуд» та ТОВ «НВП Шляхбуд» до електронної системи закупівель встановлено, що документи мають спільні властивості, що свідчить про однакове їх походження. Подання ТОВ «БМК «Містобуд» та ТОВ «НВП Шляхбуд» у складі тендерних пропозицій електронних файлів у закупівлях 1-15 з однаковими параметрами «Програма творець», «Програма виробник» та «Версія програми PDF», створення їх у закупівлях 1, 5, 7, 8, 9, 10, 12, 13, 14, 15 в один день з мінімальною різницею в часі та подача документів із спільної IP-адреси свідчить про використання спільного доступу до мережі Інтернет та спільного комп`ютерного обладнання. Вказаний факт унеможливлює наявність конкуренції між учасниками, а у своїй сукупності з фактом використання спільних IP-адрес свідчить про обмін інформацією між ними на стадії підготовки пропозицій для участі у закупівлях та безпосередньо під час проведення закупівель. 
Спільні властивості в оформленні документів. У пропозиціях обох учасників ідентично завантажено документи, а саме: ТОВ «БМК «Містобуд» - «Кваліфікаційні довідки Додаток 2.pdf» та ТОВ «НВП Шляхбуд» «Підтвердження відповідності каліф.критеріям Додаток 2.pdf», в яких ідентично містилося 4 документи (1. Довідка, що підтверджує наявність обладнання та матеріально-технічної бази; 2. Довідка про наявність працівників, які мають необхідні знання та досвід; 3. Відомості про виконання аналогічних договорів щодо предмету закупівлі та 4. Довідка про наявність лабораторії). Зазначені документи завантажено в один день, з мінімальною різницею в часі, зі спільними властивостями файлів, а також однаково оформлені, з ідентичним написанням, розміщенням та підкреслюванням тексту. У закупівлі 15 ТОВ «БМК «Містобуд» та ТОВ  «НВП Шляхбуд» завантажено документи із назвами «Документи згідно додатку 4.pdf» також із спільними властивостями, та в яких містилося 4 файли (довідки) з ідентичними назвами та змістом. Також спостерігається схожість в оформленні «Інформації про субпідрядників» змістом, стилістикою викладення та за назвою документа. У документі «Відомості про учасника» в закупівлі 15 в обох учасників ідентично виділено текст у табличній формі. У закупівлях 4, 5, 7 в завантажених ТОВ «БМК «Містобуд» та ТОВ  «НВП Шляхбуд» за допомогою однакової програми документах «Тендерна пропозиція» спостерігаються в обох учасників однакові дефекти на сторінці документа у вигляді чорних крапок, також ідентично виділено та підкреслено текст документа, а у закупівлі 4 допущено однакову помилку, а саме, після вказаного номера телефону, в обох учасників стоїть кома після пробілу. Зазначене разом із фактом схожості в оформленні документів та фактом спільних властивостей файлів, а також разом із фактом синхронного створення та завантаження документів до електронної системи закупівель свідчить про обмін інформацією між обома учасниками, а також про узгодженість дій між ними. На документах пропозицій ТОВ «БМК «Містобуд» та ТОВ «НВП Шляхбуд» є візуальний брак (дефект) принтера чи сканера, зокрема у закупівлі 1 на «тендерній пропозиції» наявні близько десяти ідентично-розміщених крапок по сторінці документа. Вищезазначене свідчить про спільну підготовку ТОВ «БМК «Містобуд» та ТОВ «НВП Шляхбуд» своїх тендерних пропозицій під час участі у закупівлях.
Адміністративна колегія Західного міжобласного територіального відділення Антимонопольного комітету України дійшла висновку, що дії ТОВ «БМК «Містобуд» та ТОВ «НВП Шляхбуд» щодо узгодження своєї поведінки під час участі в конкурсних торгах на закупівлі 1-15 є порушенням законодавства про захист економічної конкуренції, що передбачені пунктом 4 частини другої статті 6 та пунктом 1 статті 50 Закону України "Про захист економічної конкуренції" у вигляді вчинення антиконкурентних узгоджених дій, які стосуються спотворення результатів торгів.
Підставою звернення позивача до місцевого господарського суду з даним позовом слугувало те, що, на його переконання, рішення Адміністративної колегії Західного міжобласного територіального відділення Антимонопольного комітету України є незаконним та безпідставним. Позовні вимоги обґрунтовує недоведеністю вчинення учасниками конкурсних торгів антиконкурентних узгоджених дій шляхом спотворення результатів торгів.

Норми права та мотиви, якими керується суд апеляційної інстанції при прийнятті постанови та висновки суду за результатами розгляду апеляційної скарги

Правові засади підтримки та захисту економічної конкуренції, обмеження монополізму в господарській діяльності врегульовані нормами Закону України "Про захист економічної конкуренції".
Згідно з частинами 1, 6 статті 40 Господарського кодексу України державний контроль за дотриманням антимонопольно-конкурентного законодавства, захист інтересів підприємців та споживачів від його порушень здійснюється Антимонопольним комітетом України відповідно до його повноважень, визначених законом. Антимонопольний комітет України та його територіальні відділення у встановленому законом порядку розглядають справи про недобросовісну конкуренцію та інші справи щодо порушення антимонопольно-конкурентного законодавства, передбачені законом.
Антимонопольний комітет України є державним органом із спеціальним статусом, метою діяльності якого є забезпечення державного захисту конкуренції у підприємницькій діяльності та у сфері публічних закупівель. Антимонопольний комітет України і його територіальні відділення становлять систему органів Антимонопольного комітету України, яку очолює Голова Комітету. Рішення адміністративної колегії територіального відділення Антимонопольного комітету України приймається від імені територіального відділення Антимонопольного комітету України. (ст.ст. 1, 6, 12-1 Закону України "Про Антимонопольний комітет України").
Частиною 1 статті 48 Закону України "Про захист економічної конкуренції" визначено, що за результатами розгляду справ про порушення законодавства про захист економічної конкуренції органи Антимонопольного комітету України приймають рішення, в тому числі про визнання вчинення порушення законодавства про захист економічної конкуренції, накладення штрафу.
Відповідно до частини 2 статті 56 Закону України "Про захист економічної конкуренції" рішення та розпорядження органів Антимонопольного комітету України, голів його територіальних відділень є обов`язковими до виконання.
Згідно з положеннями частини 1 статті 40 Закону України "Про захист економічної конкуренції" особи, які беруть (брали) участь у справі про порушення законодавства про захист економічної конкуренції, мають право оскаржувати рішення Антимонопольного комітету в порядку, визначеному законом.
За приписами частин 1, 2 статті 4 Господарського процесуального кодексу України Право на звернення до господарського суду в установленому цим Кодексом порядку гарантується. Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи у господарському суді, до юрисдикції якого вона віднесена законом. Юридичні особи та фізичні особи - підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.
Пунктом 7 частини 1 статті 20 Господарського процесуального кодексу України визначено, що господарські суди розглядають справи у спорах, що виникають у зв`язку із здійсненням господарської діяльності (крім справ, передбачених частиною другою цієї статті), та інші справи у визначених законом випадках, зокрема справи у спорах, що виникають з відносин, пов`язаних із захистом економічної конкуренції, обмеженням монополізму в господарській діяльності, захистом від недобросовісної конкуренції, в тому числі у спорах, пов`язаних з оскарженням рішень Антимонопольного комітету України, а також справи за заявами органів Антимонопольного комітету України з питань, віднесених законом до їх компетенції, крім спорів, які віднесені до юрисдикції Вищого суду з питань інтелектуальної власності.
Відповідно до матеріалів справи предметом даного спору є визнання недійсним рішення Адміністративної колегії Західного міжобласного територіального відділення Антимонопольного комітету України № 63/37-р/к від 22.07.2021 року у справі № 63/4-01-5-2021 в частині, що стосується ТзОВ «БМК «Містобуд», оскільки позивач не погоджується з встановленим відповідачем фактом вчинення учасниками конкурсних торгів антиконкурентних узгоджених дій шляхом спотворення результатів торгів і накладенням на нього штрафу у загальному розмірі 1020000,00 грн (15 порушень, за кожне з яких накладено штраф по 68000,00 грн.).
Частиною 1 статті 59 Закону України "Про захист економічної конкуренції" визначено, що підставами для зміни, скасування чи визнання недійсними рішень органів Антимонопольного комітету України є: неповне з`ясування обставин, які мають значення для справи; недоведення обставин, які мають значення для справи і які визнано встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні, обставинам справи; заборона концентрації відповідно до  Закону України  "Про санкції"; порушення або неправильне застосування норм матеріального чи процесуального права.
У статті 1 Закону України "Про захист економічної конкуренції" закріплено визначення економічної конкуренції (конкуренції) - це змагання між суб`єктами господарювання з метою здобуття завдяки власним досягненням переваг над іншими суб`єктами господарювання, внаслідок чого споживачі, суб`єкти господарювання мають можливість вибирати між кількома продавцями, покупцями, а окремий суб`єкт господарювання не може визначати умови обороту товарів на ринку.
Згідно з пунктом 1 статті 50 Закону України "Про захист економічної конкуренції" порушеннями законодавства про захист економічної конкуренції є антиконкурентні узгоджені дії.
У відповідності до статті 5 Закону України "Про захист економічної конкуренції" узгодженими діями є укладення суб`єктами господарювання угод у будь-якій формі, прийняття об`єднаннями рішень у будь-якій формі, а також будь-яка інша погоджена конкурентна поведінка (діяльність, бездіяльність) суб`єктів господарювання. Узгодженими діями є також створення суб`єкта господарювання, об`єднання, метою чи наслідком створення якого є координація конкурентної поведінки між суб`єктами господарювання, що створили зазначений суб`єкт господарювання, об`єднання, або між ними та новоствореним суб`єктом господарювання, або вступ до такого об`єднання. Особи, які чинять або мають намір чинити узгоджені дії, є учасниками узгоджених дій.
Антиконкурентними узгодженими діями є узгоджені дії, які призвели чи можуть призвести до недопущення, усунення чи обмеження конкуренції (ч. 1 ст. 6 Закону України "Про захист економічної конкуренції").
Пунктом 4 частини 2 статті 6 Закону України "Про захист економічної конкуренції" передбачено, що антиконкурентними узгодженими діями, зокрема, визнаються узгоджені дії, які стосуються спотворення результатів торгів, аукціонів, конкурсів, тендерів.
Предметом доказування спотворення результатів торгів антиконкурентними узгодженими діями учасників торгів є неправомірні дії, змова або узгоджене формування учасниками спільно конкурсних пропозицій чи цін на товар, необґрунтованого її підвищення чи заниження, спрямованого на усунення, недопущення чи обмеження конкуренції на торгах, що призвело до викривлення результатів торгів.
Згідно з усталеною практикою Верховного Суду, для визнання органом АМК порушення законодавства про захист економічної конкуренції вчиненим, достатнім є встановлення й доведення наявності наміру суб`єктів господарювання погодити (скоординувати) власну конкурентну поведінку, зокрема шляхом обміну інформацією під час підготовки та участі у торгах, що разом з тим призводить або може призвести до переваги одного з учасників під час конкурентного відбору з метою визначення переможця процедури торгів. Негативним наслідком при цьому є сам факт спотворення результатів торгів (через узгодження поведінки конкурсантами).
Узгоджена поведінка учасників торгів не відповідає суті конкурсу.
Змагальність під час торгів забезпечується таємністю інформації. З огляду на зміст статей 1, 5, 6 Закону України "Про захист економічної конкуренції" змагальність учасників процедури закупівлі передбачає самостійні та незалежні дії (поведінку) кожного з них, обов`язок готувати свої пропозиції окремо, без обміну інформацією.
У постановах Верховного суду від 07.11.2019 року у справі № 914/1696/18, від 13.08.2019 року у справі № 916/2670/18, від 05.08.2019 року у справі № 922/2513/18, від 27.05.2021 року у справі № 903/23/19, в ухвалі Верховного Суду від 21.05.2020 року у справі № 923/330/19 наведено правовий висновок, згідно з яким питання про наявність/відсутність узгоджених антиконкурентних дій має досліджуватися судами, виходячи з усієї сукупності обставин і доказів, з`ясованих і досліджених у справі, враховуючи їх вірогідність і взаємозв`язок, у відповідності до статті 86 ГПК України. 
У даній справі рішенням Адміністративної колегії Західного міжобласного територіального відділення Антимонопольного комітету України № 63/37-р/к від 22.07.2021 року у справі № 63/4-01-5-2021 встановлено узгодженість дій учасників торгів (ТзОВ «БМК «Містобуд» та ТзОВ «НВП Шляхбуд») з огляду на використання однакового електронного майданчика для подачі та створення пропозицій на участь у закупівлях; використання однакових ІР-адрес під час створення та подачі пропозицій на участь у закупівлях; використання однакових ІР-адрес під час подачі податкової звітності до органів ДПС протягом періоду проведення закупівель; синхронне завантаження документів до електронної системи закупівель; використання однакових програмних комплексів під час формування кошторисів у закупівлях; неконкурентну цінову поведінку у закупівлях; спільні властивості файлів у закупівлях; спільні властивості в оформленні та однакові дефекти на документах у закупівлях.
Вказані обставини позивач не спростував належними і допустимими в розумінні ст.ст.76, 77 Господарського процесуального кодексу України доказами.
Відтак, поведінка вказаних осіб під час участі в конкурсних торгах на закупівлю суперечить пункту 4 частини 2 статті 6 Закону України “Про захист економічної конкуренції”, відповідно до якої антиконкурентними узгодженими діями, зокрема, визнаються узгоджені дії, що стосуються спотворення результатів торгів, аукціонів, конкурсів, тендерів.
Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що узгодження учасниками торгів своїх тендерних пропозицій усуває конкуренцію та змагальність між учасниками, а отже спотворює результат, тобто об`єктивно кращу пропозицію, порушує тим самим право замовника на отримання найбільш ефективного для нього результату, який досягається у зв`язку з наявністю лише справжньої конкуренції, про що зазначено в рішенні адміністративної колегії.
Відповідно до статті 51 Закону України “Про захист економічної конкуренції” порушення законодавства про захист економічної конкуренції тягне за собою відповідальність, встановлену законом. 
Частинами 2, 5 статті 52 Закону України “Про захист економічної конкуренції” унормовано, що за порушення, передбачені пунктами 1, 2 та 4 статті 50 цього Закону, накладаються штрафи у розмірі до десяти відсотків доходу (виручки) суб`єкта господарювання від реалізації продукції (товарів, робіт, послуг) за останній звітний рік, що передував року, в якому накладається штраф. У разі наявності незаконно одержаного прибутку, який перевищує десять відсотків зазначеного доходу (виручки), штраф накладається у розмірі, що не перевищує потрійного розміру незаконно одержаного прибутку. Розмір незаконно одержаного прибутку може бути обчислено оціночним шляхом.  Якщо доходу (виручки) немає або відповідач на вимогу органів Антимонопольного комітету України, голови його територіального відділення не надав розмір доходу (виручки), штраф, передбачений абзацом другим частини другої цієї статті, накладається у розмірі до двадцяти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян; штраф, передбачений абзацом третім частини другої цієї статті, - у розмірі до десяти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян; штраф, передбачений абзацом четвертим частини другої цієї статті, - у розмірі до двох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян. У разі потреби розмір доходу (виручки) може бути визначений органами Антимонопольного комітету України на підставі адміністративної інформації, отриманої з інших джерел. 
Рішення про накладення штрафів у розмірах понад чотири тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян приймаються виключно Антимонопольним комітетом України, адміністративною колегією Антимонопольного комітету України на їх засіданнях (частина 6 статті 52 названого Закону).
За наслідками апеляційного перегляду справи №914/3019/21 встановлено, що суд першої інстанції детально проаналізував обставини даної справи, надав правову оцінку рішенню Адміністративної колегії Західного міжобласного територіального відділення Антимонопольного комітету України № 63/37-р/к від 22.07.2021 року у справі № 63/4-01-5-2021. Дійшовши висновку про те, що вказаним рішенням правомірно встановлено у діях позивача порушення законодавства про захист економічної конкуренції, що передбачене пунктом 4 частини 2 статті 6 та пунктом 1 статті 50 Закону України “Про захист економічної конкуренції” у вигляді вчинення антиконкурентних узгоджених дій, які стосуються спотворення результатів торгів (п`ятнадцять порушень, вчинених ТзОВ «БМК «Містобуд» під час участі у процедурі закупівлі по виконанню робіт за замовленням Львівського комунального підприємства «Малехівський сокіл», УЖКГ Виконавчого комітету Рівненської міської ради, Департаменту з питань будівництва та архітектури Рівненської ОДА, АТ «Укртранснафта» упродовж 2018-2019 років, за кожне з яких накладено штраф по 68000,00 грн.), суд обґрунтовано й підставно відмовив у задоволенні позовних вимог.
Відповідно до резолютивної частини спірного рішення АМК штрафи накладено за кожне порушення законодавства про захист економічної конкуренції; пункти про накладення штрафів в рішенні розташовані послідовно після визнання п`ятнадцяти порушень законодавства про захист економічної конкуренції. 
Твердження скаржника про те, що висновки АМКУ, покладені в основу спірного рішення, мають переважно ймовірнісний характер та грунтуються на зроблених відповідачем припущеннях, а не на беззаперечно встановлених фактах, колегія суддів вважає необгрунтованими й такими, що не відповідають дійсним обставинам справи. 
Усі інші доводи апеляційної скарги не спростовують висновків, наведених в рішенні господарського суду Львівської області від 17.05.2022 року у справі №914/3019/21.
За приписами частин 1, 2, 4 статті 269 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.
Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів (ч. 1 ст. 86 Господарського процесуального кодексу України).
Відповідно до ч.ч. 1-5 статті 236 Господарського процесуального кодексу України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню господарського судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Згідно з практикою Європейського Суду з прав людини, яка відображає принцип належного здійснення правосуддя, у рішеннях судів та органів, що вирішують спори, має бути належним чином викладено підстави, на яких вони ґрунтуються. Обсяг цього обов`язку щодо обґрунтовування рішення може бути різним залежно від характеру самого рішення і має визначатись з урахуванням обставин відповідної справи. Пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент.
Підсумовуючи вищевказане, колегія суддів приходить до висновку про те, що суд першої інстанції вірно встановив обставини, що мають значення для справи, надав належну оцінку дослідженим доказам, прийняв законне обґрунтоване рішення у відповідності з вимогами матеріального і процесуального права, тому його необхідно залишити без змін, апеляційну скаргу – без задоволення.

Судові витрати
З огляду на те, що суд залишає апеляційну скаргу без задоволення, судові витрати, пов`язані з розглядом справи у суді апеляційної інстанції, покладаються на скаржника відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України.
Керуючись, ст. ст. 86, 269, 270, 275, 276, 282 Господарського процесуального кодексу України, Західний апеляційний господарський суд – 

ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельно-монтажна компанія "Містобуд" за № 16/06/22-1 від 16.06.2022 року (вх. № 01-05/1395/22 від 21.06.2022 року) залишити без задоволення, рішення господарського суду Львівської області від 17.05.2022 року у справі № 914/3019/21 – без змін.
Судові витрати за розгляд апеляційної скарги покласти на скаржника.
Справу повернути в господарський суд Львівської області.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття.
Строки та порядок оскарження постанов (ухвал) апеляційного господарського суду визначені в § 1 глави 2 Розділу IV ГПК України.
Веб-адреса судового рішення в Єдиному державному реєстрі судових рішень: http//reyestr.court.gov.ua.

Головуючий суддя                                                                                 О.В. Зварич 

Суддя                                                                                                    В.М. Гриців

        Суддя                                                                                                    І.Б. Малех