Номер провадження: 22-ц/813/3240/22 
Справа № 946/724/20
Головуючий у першій інстанції Присакар О. Я.
Доповідач Гірняк Л. А.

ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД 

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15.12.2022 року                                                                 м. Одеса

       Колегія суддів судової палати у цивільних справах Одеського апеляційного суду в складі:
Головуючого- Гірняк Л.А.
Суддів – Сегеди С.М., Комлевої О.С., 
За участю секретаря– Дерезюк В.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні м.Одеси цивільну справу за апеляційною скаргою  ОСОБА_1 на рішення Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 05 травня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 
-про надання додаткового строку для прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИЛА:
ПРОЦЕДУРА ТА ФАКТИЧНІ ОБСТАВИНИ:
В лютому 2020 року позивачка ОСОБА_2 звернулась до суду з позовними вимогами, які в подальшому уточнила та просила визначити їй додатковий строк, тривалістю два місяці, з дня набрання чинності рішенням суду, для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 . 
Вимоги обґрунтовувала тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 , після смерті якого відкрилась спадщина на спадкове майно, до якого входить житловий будинок з господарськими будівлями та надвірними спорудами, розташований за адресою: АДРЕСА_1 . 
Згідно заповіту від 02.04.2015 року, посвідченого приватним нотаріусом Ізмаїльського міського нотаріального округу Одеської області Єфіменко М.Д. за №1022, ОСОБА_3 заповів 1/2 частку житлового будинку з господарськими будівлями та надвірними спорудами, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Вона спадщину не прийняла, у зв`язку із тим, що була необізнана про існування заповіту та дізналась про нього лише з листа приватного нотаріуса Ізмаїльського міського нотаріального округу від 09.01.2020 року №5/02-14, тобто після спливу встановленого законом строку для прийняття спадщини. 
Письмовою відповіддю приватного нотаріуса Ізмаїльського міського нотаріального округу Одеської області Гончарової О.С. №17/02-14 від 28.01.2020 року, позивачці роз`яснено про неможливість оформлення спадщини після смерті ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , у зв`язку із пропуском строку для прийняття спадщини.
21.09.2020 року відповідачка ОСОБА_1 надала до районного суду відзив на позовну заяву, в якому просила в задоволенні позовних вимог ОСОБА_2 відмовити, посилаючись на те, що вона була обізнана про наявність заповіту, який дотлала до позовної заяви.

Короткий зміст оскаржуваного рішення 
Рішенням Ізмаїльського міськрайонного  суду Одеської області від 05 травня 2021 року позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про надання додаткового строку для прийняття спадщини - задоволено.
Визначено ОСОБА_2 додатковий строк тривалістю два місяці з дня набрання чинності рішенням суду для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Короткий зміст апеляційної скарги
01.05.2021 року ОСОБА_1   не погодившись із вищезазначеним рішенням  суду, звернулась до суду з апеляційною скаргою та, посилаючись на порушення норм процесуального права, невідповідність висновків суду обставинами справи, просить в задоволенні позовної заяви ОСОБА_2 до ОСОБА_1 відмовити.
Сторони в судове засідання не з`явився, про час та місце судового засідання сповіщені належним чином.
В своїй апеляційній скарзі  ОСОБА_1 просить розглянути справу без її участі, посилаючись на те, що вона є інвалідом ІІІ групи та не може з`явитись в судове засідання за станом здоров`я. 
На підставі ст. 29 ЗУ «Про судоустрій і статус суддів», у виконання рішень зборів суддів Одеського апеляційного суду від 02.03.2022р. та 16.03.2022р., у зв`язку із введенням на території України воєнного стану відповідно до Указу Президента України №64/2022 від 24.02.2022 р., керуючись статтею 26 ЗУ «Про правовий режим воєнного стану», враховуючи рішення Ради суддів України № 9 від24.02.2022р. та рекомендації Ради суддів України від 02.03.2022 р. щодо роботи судів в умовах воєнного стану, з метою вжиття невідкладних заходів для забезпечення безперебійного функціонування Одеського апеляційного суду, головою суду видано Розпорядження №1 від 02 березня 2022 року, до якого внесені зміни розпорядженням №2 від 16 березня 2022 року, відповідно до п.п. 3-4 якого:                        
Зважаючи на те, що велика кількість учасників судових процесів не завжди мають змогу подати заяву про відкладення розгляду справи через задіяння до функціонування критичної інфраструктури, вступ до лав Збройних сил України, підрозділів територіальної оборони, добровольчих воєнних формувань та інших форм протидії збройної агресії проти України, або не можуть прибути в суд у зв`язку з небезпекою для життя, розгляд цивільних справ продовжити без участі учасників провадження в приміщенні Одеського апеляційного суду.
Справи розглядаються без участі учасників провадження за наявності повідомлення про дату, час та місце розгляду справи та з відсутності заяви (заяв) про відкладення розгляду справи.
Згідно із ч. 2 ст.372 ЦПК України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.
Сторони сповіщені належним чином, при цьому, явка сторін не визнавалась апеляційним судом обов`язковою.

АРГУМЕНТИ (ДОВОДИ)СТОРІН
В апеляційній скарзі апелянт вважає рішення суду незаконним, необгрунтованим, винесене з порушенням норм матеріального та процесуального права. Підставами для скасування судового рішення вважає неповне з`ясування обставин, які мають значення для справи.
Вважає, що суд першої інстанції зробив невірний висновок про те, що позивачка не знала про наявність заповіту. Матеріали справи не містять належних та допустимих доказів на підтвердження того, що ОСОБА_2 не була обізнана про наявність на її ім`я заповіту.
Зазначає, що районний суд  не з`ясував, звідки та коли позивачка взяла копію заповіту в 02.04.2015року та копію витягу про реєстрацію заповіту в Спадковому реєстрі від 02.04.2015року. Позивачка не довела той факт, що вона не знала про заповіт, не підтвердила той факт, що цих документів у неї не було до спливу шестимісячного строку для прийняття спадщини. Позивачка не знала про смерть спадкодавця, так як після оформлення заповіту припинила з ним спілкуватися та не приходила до нього, не дзвонила.
Посилається на те, що суду не взяв до уваги відповіді приватного нотаріуса Ізмаїльського міського нотаріального округу Одеської області Гончарової О.С. від 26.01.21021року та приватного нотаріуса Ізмаїльського міського нотаріального округу Сфіменко М. Д. від 29.01.2021року, про те, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 або її представник не зверталися за дублікатом або копією заповіту посвідченого 02.04.2015року від імені ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , а також не отримували копію витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі № 40050770 від 02.04.2015 року приватного нотаріуса Єфіменко М.Д. Такого витягу немає навіть в спадковій справі, яка була витребувана за запитом суду.
Окрім того зазначає, що надана позивачем копія заповіту не є тотожною тій, яка знаходиться у нотаріуса, що також спростовує доводи ОСОБА_2 та не дає підстав вважати, що їй не було відомо про складений ОСОБА_3 на її ім`я заповіт.
Посилається на те, що суд не врахував висновків, викладених у постанові Верховного Суду від 21 квітня 2021 року у справі № 637/80/19.
Вважає, що у позивачки перешкод для подання заяви не було, а вона не скористалась своїм правом на прийняття спадщини через власну пасивну поведінку. Правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.
20.08.2021 року до суду апеляційної інстанції від ОСОБА_2 надійшов відзив на апеляційну скаргу в якому вона просить апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 05 травня 2021 року відхилити та залишити без задоволення, а рішення без змін, посилаючись на те, що про наявність заповіту їй відомо не було.

ФАКТИЧНІ ОБСТАВИНИ
Апеляційним судом встановлено, що відповідно до свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 від 22.02.2019 року, виданого Ізмаїльським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Одеській області, ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .
22.12.2010 року ОСОБА_3 залишив заповіт, посвідчений приватним нотаріусом Ізмаїльського міського нотаріального округу Одеської області Єфимовою Т.І. та зареєстрований в реєстрі за №4672, згідно з умовами якого, все своє майно, де б воно не знаходилось і з чого б воно не складалось, і взагалі все те, на що за законом на день смерті він матиме право, у тому числі належний йому на праві приватної власності житловий будинок з господарськими будівлями, надвірними спорудами та присадибною земельною ділянкою, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , заповів своїй доньці ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 . 
Відповідно до заповіту від 18.02.2015 року, посвідченого приватним нотаріусом Ізмаїльського міського нотаріального округу Одеської області Єфіменко М.Д. за №447, ОСОБА_3 заповів 1/2 частку житлового будинку з господарськими будівлями та надвірними спорудами, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 ,  ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Згідно до заповіту від 02.04.2015 року, посвідченого приватним нотаріусом Ізмаїльського міського нотаріального округу Одеської області Єфіменко М.Д. за №1022, ОСОБА_3 заповів 1/2 частку житлового будинку з господарськими будівлями та надвірними спорудами, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 ,  ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Згідно до інформаційної довідки зі Спадкового реєстру № 60100890 від 04.05.2020 року, наданої приватним нотаріусом Гончаровою О.С., після ОСОБА_3 померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , приватним нотаріусом Ізмаїльського міського нотаріального округу Одеської області Гончаровою О.С. заведено спадкову справу №20/2019.
З матеріалів спадкової справи вбачається, що 19.03.2019 року до приватного нотаріуса Ізмаїльського міського нотаріального округу Одеської області Гончарової О.С. із заявою про прийняття спадщини звернулась ОСОБА_1 , при цьому ОСОБА_2 не зазначена в якості спадкоємця.
Листом приватного нотаріуса Ізмаїльського міського нотаріального округу Одеської області Гончарової Оксани Степанівни від 09.01.2020 року №5/02-14 ОСОБА_2 повідомлено про оформлення права на спадщину після смерті ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 та запропоновано звернутись до приватного нотаріуса Гончарової О.С. з питанням подання заяви про звернення в суду щодо поновлення строку прийняття спадщини, або заяви про відмову від прийняття спадщини. 
24.01.2020 року ОСОБА_2 звернулась до приватного нотаріуса Ізмаїльського міського нотаріального округу Одеської області Гончарової О.С. із заявою про зупинення вчинення нотаріальної дії до вирішення справи судом.
Встановлено, що письмовою відповіддю приватного нотаріуса Ізмаїльського міського нотаріального округу Одеської області Гончарової О.С. №17/02-14 від 28.01.2020 року, позивачу роз`яснено про неможливість оформлення спадщини після смерті ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , у зв`язку із пропуском строку для прийняття спадщини.
Приватним нотаріусом Ізмаїльського міського нотаріального округу Одеської області Єфіменко М.Д. листом від 03.04.2019 року за №286/01-16 направлено приватному нотаріусу Ізмаїльського міського нотаріального округу Одеської області Гончаровій О.С. фотокопію заповітів посвідчених 18.02.2015 року за №447 та 02.04.2015 року за №1022 від імені ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .
03.05.2019 року приватний нотаріус Ізмаїльського міського нотаріального округу Одеської області Гончарова О.С. отримала вищезазначені заповіти ОСОБА_3 , до спливу шестимісячного строку для прийняття спадщини.
Матеріали справи не містять доказів виклику позивачки до приватного нотаріуса, шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі.

ОЦІНКА АПЕЛЯЦІЙНОГО СУДУ
Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених у суді першої інстанції, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Відповідно до ст. 263 ЦПК України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.
Зі змісту статті 367 ЦПК України вбачається, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Задовольняючи позовну заяву ОСОБА_2 про надання додаткового строку для прийняття спадщини, суд першої інстанції виходив з того, що про існування заповіту вона дізналась вже після спливу шестимісячного строку, встановленого для подання заяви про прийняття спадщини, що підтверджується листом приватного нотаріуса Ізмаїльського міського нотаріального округу Одеської області Гончарової О.С. від 09.01.2020 року №5/02-14. 
Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції, виходячи з наступного.
Відповідно до ст.ст.15-16 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.
Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
Суд першої інстанції розглядає справу в межах заявлених позивачем з відповідних підстав вимог; апеляційний суд перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах позовних вимог, підстав позову, доводів , вимог апеляційної скарги, за наявними в справі та додатково поданими доказами; докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин що об`єктивно не залежали від нього (от 13 ч. 1, ст. 83 ч. 8, ст. 367 ч.ч. 1, 3, 6 ЦПК України).
       Згідно до ст. 1216 ЦК України – спадкування є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
Згідно до ч. 2 ст. 1220 ЦК України – часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.
Часом відкриття спадщини після смерті ОСОБА_3 , є 21.02.2019 року та саме з цього часу відкрилась спадщина на спадкове майно та почався строк для її прийняття.
Статтею 1217 ЦК України визначено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом. 
Згідно ст. 1233 ЦК - заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Частиною 1 статті 1234 ЦК України визначено, що право на заповіт має фізична особа з повною цивільною дієздатністю.
Відповідно до ч. 1 ст. 1235 ЦК України встановлено, що заповідач може може призначити своїми спадкоємцями одну або кілька фізичних осіб, незалежно від наявності у нього з цими особами сімейних, родинних відносин, а також інших учасників цивільних відносин.
Відповідно до ч.1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Згідно до ч.1 ст. 1269 ЦК України - спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.
Виходячи з вимог ч. 1 ст. 1269 ЦК України та ч. 1 ст. 1272 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини, в разі якщо спадкоємець не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її, тобто закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем подати заяву про прийняття спадщини.
       Відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цихдій. Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини.
Постановою Верховного Суду від 26.06.2019 року по справі №565/1145/17 визначено, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема:
1) тривала хвороба спадкоємців;
2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна;
3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними;
4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України;
5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.
З матеріалів спадкової справи вбачається, що про існування заповіту від 02.04.2015 року ОСОБА_2 довідалась після спливу шестимісячного терміну для прийняття спадщини, а саме 09.01.2020 року з листа приватного нотаріуса, а тому районний суд дійшов правомірного висновку, що вона пропустила строк з причин необізнаності такого заповіту.
Само по собі долучення до позовної заяви копії заповіту не є підставою для відмови в наданні додаткового строку для прийняття спадщини, так як не встановлено дату його отримання.
Дослідивши обставини справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку про відсутність підстав для її задоволення. Апеляційна скарга не містить нових фактів чи засобів доказування, які б спростували висновки суду першої інстанції.
Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Керуючись ст. ст. 367, 368, 374, 375, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, суд,- 

ПОСТАНОВИЛА:
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 – залишити без задоволення, рішення Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 05 травня 2021 року – без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення її повного тексту.

Повний текс постанови складено 20.12.2022 року.

Головуючий суддя - Л.А. Гірняк

Судді                                  О.С.Комлева

                                                С.М.Сегеда