ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 жовтня 2022 року	Львів	Справа № 380/4170/22 пров. № А/857/10364/22	

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:

головуючої судді                                                      Хобор Р.Б.,
суддів                                                                           Кузьмича С.М., Улицького В.З. 

розглянувши в порядку письмового провадження в м. Львові апеляційну скаргу Міністерства юстиції України на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 13 червня 2022 року, ухвалене суддею Коморним О.І. у м. Львові за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін у справі № 380/4170/22 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Міністерства юстиції України, третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача державного підприємства «Національні інформаційні системи» про скасування наказу,

                                                           В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся в суд з позовом до відповідача, у якому просить суд визнати протиправним та скасувати пункт 1 наказу Міністерства юстиції України від 25.01.2022 року № 229/5 «Про результати проведення камеральної перевірки державного реєстратора Жирівської сільської ради Пустомитівського району Львівської області ОСОБА_1 ».
Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 13 червня 2022 року адміністративний позов задоволено.
Визнано протиправним та скасовано пункт 1 наказу Міністерства юстиції України від 25.01.2022 року № 229/5 «Про результати проведення камеральної перевірки державного реєстратора Жирівської сільської ради Пустомитівського району Львівської області ОСОБА_1 ».
Стягнуто на користь ОСОБА_1 за рахунок бюджетних асигнувань Міністерства юстиції України судовий збір в сумі 992,40 грн.
Приймаючи це рішення, суд першої інстанції виходив з того, що відповідач провів перевірку реєстраційної діяльності позивача безпідставно; не повідомив позивача про проведення щодо нього перевірки, внаслідок чого позивач був позбавлений можливості на надання пояснень; прийняте за результатами перевірки рішення не має мотивів застосування обраного відповідачем виду стягнення.
Не погодившись із цим рішенням суду, його оскаржив відповідач, який просить рішення суду першої інстанції скасувати та прийняти нове рішення, яким позов задовольнити. 
В обґрунтування вимог апеляційної скарги відповідач зазначає те, що суд першої інстанції при розгляді його позовної заяви по суті, в порушення норм як матеріального, так і процесуального права, не в повній мірі дослідив обставини справи та не взяв до уваги те, що процесуальною підставою прийняття наказу від 25.01.2022 року № 229/5 були матеріали камеральної перевірки щодо дотримання законодавства в процесі проведення реєстраційних дій у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно. У ході зазначеної перевірки було виявлено ряд порушень державним реєстратором Павлишиним Назаром-Павлом Андрійовичем вимог законодавства, що і зумовило прийняття оскарженого наказу. Відповідач додаткового зазначає, що інформація про проведення перевірки щодо позивача була на сайті Міністерства юстиції України.
Заслухавши суддю – доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, апеляційний суд при розгляді цієї справи виходить з наступних міркувань.
Суд першої інстанції встановив те, що позивач є державним реєстратором Жирівської сільської ради Пустомитівського району Львівської області.
Слідче управління Головного управління Національної поліції у Львівській області направило на адресу Міністерства юстиції України лист № 20309/16/05-2021 від 30.11.2021 року щодо проведення камеральної перевірки з приводу здійснення позивачем 04.07.2020 року реєстраційних дій, а саме здійснення державної реєстрації права власності на склад літ. Л-2, загальною площею 1050 кв.м. за адресою: АДРЕСА_1 , (об`єкт нерухомого майна № 2114747546101).
За результатами розгляду цього листа відповідач прийняв наказ № 2/7 від 04.01.2022 «Про проведення камеральної перевірки державного реєстратора Жирівської сільської ради Пустомитівського району Львівської області ОСОБА_1 ».
Інформацію щодо проведення перевірки відповідач розмістив на сайті Міністерства юстиції України у рубриці «Моніторинг реєстраційних дій та камеральні перевірки».
24.01.2022 року комісія утворена відповідачем склала акт за результатами проведення камеральної перевірки у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно державного реєстратора Жирівської сільської ради Пустомитівського району Львівської області ОСОБА_1 в ході якої виявила реєстрацію позивачем права власності на об`єкт незавершеного будівництва та запропонувала тимчасово блокувати державному реєстратору Жирівської сільської ради Пустомитівського району Львівської області ОСОБА_1 доступ до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно строком на 3 (три) місяці.
На підставі акта перевірки, відповідач 25.01.2022 року прийняв наказ № 229/5 «Про результати проведення камеральної перевірки державного реєстратора Жирівської сільської ради Пустомитівського району Львівської області ОСОБА_1 », яким вирішено, зокрема, тимчасово блокувати державному реєстратору Жирівської сільської ради Пустомитівського району Львівської області ОСОБА_1 доступ до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно строком на 3 (три) місяці.
Не погоджуючись із цим наказом позивач звернувся до суду з позовом.
Надаючи правову оцінку правильності вирішення судом першої інстанції даного публічно – правового спору, суд апеляційної інстанції виходить із такого. 
Відповідно до ч. 1 ст. 37-1 Закон України «Про державну реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» від 01.07.2004 року № 1952-IV (далі - Закон № 1952-IV), контроль у сфері державної реєстрації прав здійснюється Міністерством юстиції України, у тому числі шляхом моніторингу реєстраційних дій у Державному реєстрі прав з метою виявлення порушень порядку державної реєстрації прав державними реєстраторами, уповноваженими особами суб`єктів державної реєстрації прав.
За результатами моніторингу реєстраційних дій у Державному реєстрі прав у разі виявлення порушень порядку державної реєстрації прав державними реєстраторами, уповноваженими особами суб`єктів державної реєстрації прав Міністерство юстиції України проводить перевірки державних реєстраторів чи суб`єктів державної реєстрації прав.
Процедуру здійснення Міністерством юстиції України контролю за діяльністю у сфері державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень і державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань визначено Порядком № 990 затвердженим Постановою Кабінету Міністрів України від 21.12.2016 року (далі - Порядок № 990).
Відповідно до пункту 4 Порядку № 990, контроль за діяльністю у сфері державної реєстрації здійснюється шляхом:
1) розгляду звернень відповідно до Закону України “Про звернення громадян”;
2) розгляду депутатських запитів, звернень відповідно до Закону України “Про статус народного депутата України”;
3) аналізу інформації, опублікованої в засобах масової інформації чи оприлюдненої в Інтернеті;
4) перевірки відомостей, отриманих Мін`юстом під час реалізації повноважень у сфері державної реєстрації;
5) моніторингу реєстраційних дій в реєстрах;
6) проведення спеціальної перевірки діяльності державного реєстратора в реєстрах щодо осіб, які до призначення на посаду державного реєстратора або на іншу посаду, що передбачає виконання функцій державного реєстратора (далі - посада державного реєстратора), перебували на посаді державного реєстратора в іншого суб`єкта державної реєстрації;
7) проведення тестування на знання законодавства у сфері державної реєстрації осіб, які мають намір виконувати функції державного реєстратора та не перебували на посаді державного реєстратора у певного суб`єкта державної реєстрації.
У пункті 6 Порядку № 990 передбачено, що моніторинг реєстраційних дій в реєстрах як комплекс організаційно-технічних заходів, що за допомогою програмних засобів ведення реєстрів забезпечує проведення посадовими особами Мін`юсту вибіркового аналітичного дослідження реєстраційних дій за певний проміжок часу (тиждень, місяць або квартал) за принципом зростання (без перевірки попередніх періодів), здійснюється за такими критеріями:
1) скасування записів у реєстрах;
2) проведення реєстраційних дій з порушенням строків, визначених законами;
3) проведення державної реєстрації припинення обтяжень права власності та інших речових прав, похідних від права власності, на нерухоме майно, об`єкт незавершеного будівництва;
4) проведення державним реєстратором реєстраційних дій протягом одного року з дня отримання ідентифікаторів доступу до відповідного реєстру у зв`язку з призначенням на відповідну посаду суб`єктом державної реєстрації, призначенням на посаду державного нотаріуса чи реєстрацією приватної нотаріальної діяльності, а також протягом шести місяців з дня відновлення доступу державного реєстратора до реєстрів;
5) проведення державним реєстратором реєстраційних дій протягом шести місяців з дня анулювання відповідно до закону доступу такого реєстратора до одного із реєстрів.
Згідно із пунктом 9 Порядку № 990, камеральна перевірка під час здійснення контролю за діяльністю у сфері державної реєстрації проводиться на підставі рішення Мін`юсту в разі виявлення порушень, визначених законами, порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень та/або державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.
Із матеріалів справи слідує, що, відповідач, отримавши від слідчого управління Головного управління Національної поліції у Львівській області лист з інформацією про проведення позивачем державної реєстрації права власності на об`єкт незавершеного будівництва, провів моніторинг реєстраційних дій в реєстрах та виявив порушення порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень. Через це відповідач призначив камеральну перевірку реєстраційних дій позивача. 
Зважаючи на фактичні обставини та наведені вище норми матеріального права, апеляційний суд вважає, що відповідач правомірно призначив перевірку реєстраційних дій позивача.
Відповідно до пункту 12 Порядку № 990, Мін`юст не пізніше ніж через два робочих дні з дня прийняття ним рішення про проведення камеральної перевірки надсилає суб`єкту державної реєстрації, у трудових відносинах з яким перебуває державний реєстратор, уповноважена особа, чи нотаріусу  примірник відповідного рішення Мін`юсту в електронній формі з використанням системи електронного документообігу чи у разі відсутності такої системи - на електронну адресу, розміщену на офіційному веб-сайті суб`єкта державної реєстрації, до якого в разі потреби додається запит про надання копій документів та іншої інформації, що стосується предмета перевірки. У разі відсутності на його офіційному веб-сайті інформації про електронну адресу суб`єкта державної реєстрації чи у разі прийняття рішення про проведення камеральної перевірки щодо нотаріуса засвідчена відповідно до законодавства копія відповідного рішення Мін`юсту, запит про надання копій документів та іншої інформації, що стосується предмета перевірки, в паперовій формі надсилаються на поштову адресу відповідного суб`єкта, нотаріуса.
Відомості про проведення камеральної перевірки не пізніше двох робочих днів з дня прийняття Мін`юстом рішення про її проведення також розміщуються на офіційному веб-сайті Мін`юсту.
Апеляційний суд встановив те, що у матеріалах справи є лист Міністерства юстиції України щодо направлення копії наказу про проведення камеральної перевірки реєстраційних дій позивача, однак доказів про те, що цей лист надісланий чи вручений позивачу, чи його роботодавцю у матеріалах справи немає. 
Отже, апеляційний суд констатує той факт, що відповідач не надіслав позивачу наказ про проведення камеральної перевірки, у зв`язку із чим позбавив позивача, передбаченого пунктом 13 цього Порядку, права подавати Мін`юсту свої пояснення та додаткову інформацію, що стосується предмета перевірки.
Таким чином відповідач порушив порядок проведення перевірки, не забезпечивши гарантоване право позивача знати про проведення перевірки та подавати пояснення і додаткову інформацію, що стосується предмета перевірки. 
Вказане порушення є суттєвим порушенням порядку проведення перевірки, яке нівелює результати проведення перевірки.
Відповідно до частини 2 статті 37-1 Закону № 1952-IV, за результатами проведення перевірок державних реєстраторів чи суб`єктів державної реєстрації прав Міністерство юстиції України у разі виявлення порушень порядку державної реєстрації прав державними реєстраторами, уповноваженими особами суб`єктів державної реєстрації прав приймає вмотивоване рішення про:
1) тимчасове блокування доступу державного реєстратора, уповноваженої особи суб`єкта державної реєстрації прав до Державного реєстру прав;
2) анулювання доступу державного реєстратора, уповноваженої особи суб`єкта державної реєстрації прав до Державного реєстру прав;
3) притягнення до адміністративної відповідальності державного реєстратора, уповноваженої особи суб`єкта державної реєстрації прав;
4) направлення до Вищої кваліфікаційної комісії нотаріату при Міністерстві юстиції України подання щодо анулювання свідоцтва про право на зайняття нотаріальною діяльністю;
5) направлення на обов`язкове підвищення кваліфікації державного реєстратора, крім нотаріусів, які здійснюють державну реєстрацію прав відповідно до покладених на них законом обов`язків.
Апеляційний суд встановив те, що за результатами проведення перевірки державного реєстратора, відповідач прийняв наказ Міністерства юстиції України від 25.01.2022 року № 229/5, на підставі якого тимчасового, строком на 3 місяці, заблокував позивачу доступ до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.
Однак, зважаючи на те, що відповідач порушив порядок проведення камеральної перевірки, то цей наказ відповідача необхідно скасувати, як такий, який ґрунтується на інформації отриманій із порушенням встановленого законодавством порядку.
Зважаючи на цей висновок, адміністративний позов необхідно задовольнити.
Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
З огляду на викладене, апеляційний суд дійшов до переконання в тому, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Таким чином, апеляційний суд вважає доводи апеляційної скарги безпідставними та  такими, що не спростовують висновків суду першої інстанції, а тому апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а оскаржуване рішення суду першої інстанції без змін.
Судові витрати новому розподілу не підлягають.
Керуючись ст.ст. 308, 311, 315, 316, 321, 325, 328, 329, 331 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

                                                 П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Міністерства юстиції України залишити без задоволення, а рішення Львівського окружного адміністративного суду від 13 червня 2022 року в справі № 380/4170/22 - без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених пунктом другим частини п`ятої статті 328 КАС України, за наявності яких, постанова може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту постанови, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Головуюча суддя	 	Р. Б. Хобор 	
судді	 	С. М. Кузьмич 	
 	 	В. З. Улицький  	
Постанова складена 03.10.2022 року