Ухвала       
 
28 листопада 2022 року
м. Київ
 
справа № 372/37/18
провадження № 61-11374ск22 
 
Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Зайцева А. Ю., розглянувши касаційну скаргу адвоката Базика Олексія Павловича як представника ОСОБА_1 на рішення Обухівського районного суду Київської області від 23 листопада 2021 року та постанову Київського апеляційного суду від 06 жовтня 2022 року у справі за позовом Акціонерного товариства «Альфа-Банк» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про стягнення кредитної заборгованості,  
 
ВСТАНОВИВ:
 
У грудні 2017 року Публічне акціонерне товариство «Укрсоцбанк» (далі - ПАТ «Укрсоцбанк») звернулось до суду з позовом, у якому просило стягнути солідарно з відповідачів на свою користь заборгованість за кредитним договором від 21 листопада 2006 року № 389/20/11-ПІ та додаткової угоди         від 15 липня 2009 року № 1 у розмірі 47 481,21 доларів США, з яких: заборгованість за кредитом - 22 712,56 доларів США; заборгованість за процентами за користування кредитом - 24 768,65 доларів США.
 
У березні 2018 року ОСОБА_1 звернулася до суду із зустрічним позовом, у якому просила визнати припиненою поруку за договором від 21 листопада                  2006 року № 04/П-1439.
 
Обухівський районний суд Київської області ухвалою від 27 лютого 2020 року замінив позивача у справі - ПАТ «Укрсоцбанк» на його правонаступника - Акціонерне товариство «Альфа-Банк» (далі - АТ «Альфа-Банк»).
 
Обухівський районний суд Київської області ухвалою від 23 листопада 2021 року залишив без розгляду зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 про визнання поруки припиненою на підставі пункту 5 частини 1 статті 257 ЦПК України (позивач до початку розгляду справи по суті подала заяву про залишення позову без розгляду). Відмовив у задоволенні клопотання представника відповідача про залишення без розгляду позову АТ «Альфа-Банк» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про стягнення кредитної заборгованості.
 
Ухвала Обухівського районного суду Київської області від 23 листопада                       2021 року учасниками справи в апеляційному порядку не оскаржувалась.
 
Обухівський районний суд Київської області рішенням від 23 листопада           2021 року позов АТ «Альфа-Банк» задовольнив. Стягнув солідарно з                    ОСОБА_2 , ОСОБА_1 на користь АТ «Альфа-Банк» заборгованість за кредитним договором від 21 листопада 2006 року та додаткової угоди № 1           від 15 липня 2009 року в розмірі 47 481,21 доларів США, яка складається із: заборгованість за кредитом - 22 712,56 доларів США; заборгованість за відсотками - 24 768,65 доларів США. Стягнув з ОСОБА_2 та ОСОБА_1 на користь АТ «Альфа-Банк» сплачений судовий збір в розмірі 9 569,30 грн з кожного.
 
Київський апеляційний суд постановою від 06 жовтня 2022 року апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Базика О. П. задовольнив частково. Рішення Обухівського районного суду Київської області                               від 23 листопада 2021 року змінив, виклав резолютивну частину рішення в наступній редакції: «Позовні вимоги АТ «Альфа-Банк» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про стягнення кредитної заборгованості задовольнити частково. Стягнути солідарно з ОСОБА_2 , ОСОБА_1 на користь АТ «Альфа-Банк» заборгованість за кредитним договором від 21 листопада 2006 року                             № 389/20/11-ПІ та додаткової угоди від 15 липня 2009 року № 1 у розмірі                     47 155,03 доларів США, яка складається із: заборгованість за кредитом -                            22 712,56 доларів США; заборгованість за відсотками - 24 442,47 доларів США. Стягнути з ОСОБА_2 , ОСОБА_1 на користь АТ «Альфа-Банк» витрати зі сплати судового збору в суді першої інстанції в розмірі 9 503,86 грн з кожного. Стягнути з АТ «Альфа-Банк» на користь ОСОБА_1 витрати зі сплаті судового збору в суді апеляційної інстанції в сумі 198,08 грн.».
 
Адвокат Базик О. П. як представник ОСОБА_1 17 листопада 2022 року подав до Верховного Суду касаційну скаргу на  рішення Обухівського районного суду Київської області від 23 листопада 2021 року та постанову Київського апеляційного суду від 06 жовтня 2022 року у вищевказаній справі. 
 
Касаційна скарга містить клопотання, у якому заявник просить поновити строк на касаційне оскарження судових рішень.
 
Згідно з частинами першою та другою статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.
 
Як видно з оскаржуваної постанови Київського апеляційного суду від 06 жовтня 2022 року повний її текст складено 18 жовтня 2022 року. Отже, останнім днем для звернення до суду з касаційної скаргою було 17 листопада 2022 року.
 
Ураховуючи, що касаційну скаргу подано 17 листопада 2022 року, тобто в межах тридцятиденного строку з дня складення апеляційним судом оскаржуваної постанови, тому питання про поновлення цього строку не підлягає процесуальному вирішенню.
 
Разом із цим, подана касаційна скарга не може бути прийнята до розгляду та вирішено питання про відкриття касаційного провадження, оскільки в порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України, до касаційної скарги не додано документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документів, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
 
Адвокат Базик О. П. як представник ОСОБА_1 звернувся з клопотанням про зменшення судового збору за подання касаційної скарги, яке мотивовано тим, що ОСОБА_1 є пенсіонеркою і отримує мінімальний розмір пенсії за віком, розмір якої складає 2 600,00 грн. Отже, сума судового збору, яку має заплатити скаржник перевищує 100 % розміру річного доходу. Ураховуючи викладене, а також те, що у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України введено військовий стан в Україні, є всі підстави для зменшення розміру судового збору.
 
Відповідно до частини першої статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.
Згідно зі статтею 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці;                      б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.
 
Сторона, яка заявляє відповідне клопотання, згідно з положеннями статті 12 ЦПК України, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.
 
Звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення є правом, а не обов`язком суду, який, вирішуючи це питання, враховує майновий стан сторони, що є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується клопотання. 
 
Адвокатом Базиком О. П. як представником ОСОБА_1 в обґрунтування зменшення розміру судового збору не надано жодних доказів на підтвердження неможливості його сплати та наявності підстав для його зменшення, а тому клопотання про зменшення розміру судового збору за подання касаційної скарги не може бути задоволено.
 
За таких обставин, заявнику необхідно сплатити судовий збір.
 
Ставка судового збору, чинна на час подання касаційної скарги на рішення суду, встановлена підпунктом 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» та визначена у розмірі 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.
 
Позовну заяву подано у грудні 2017 року, ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру юридичною особою становила                      1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (прожитковий мінімум для працездатних осіб - 1 600,00 грн, підпункт 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» в редакції, чинній станом на час подання позовної заяви у справі).
 
Відповідно до абзацу 5 частини першої статті 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовів, ціна яких визначається в іноземній валюті, судовий збір сплачується у гривнях з урахуванням офіційного курсу гривні до іноземної валюти, встановленого Національним банком України на день сплати.
 
Суд касаційної інстанції зазначає, що 47 481,21 доларів США за курсом Національного банку України станом на день звернення АТ «Альфа-Банк» до суду з позовом (грудень 2017 року) еквівалентно 1 327 099,82 грн (27,95 грн за 1 долар США).
 
Отже, судовий збір за подання касаційної скарги в даному випадку становить 39 813,00 грн (1 327 099,82 грн х 1,5 % х 200 %).
 
Ураховуючи наведене, ОСОБА_1 необхідно сплатити судовий збір за подання касаційної скарги в  розмірі 39 813,00 грн.
 
Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано за наступними реквізитами: отримувач коштів - ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102; код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37993783; банк отримувача - Казначейство України (ЕАП); рахунок отримувача - UA288999980313151207000026007; код класифікації доходів бюджету - 22030102; найменування податку, збору, платежу - Судовий збір (Верховний Суд, 055).
 
Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження оплати судового збору необхідно надати Верховному Суду квитанцію (платіжне доручення) або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору за подання касаційної скарги відповідно до закону.
 
Крім цього, у прохальній частині касаційної скарги адвокат Базик О. П. як представник ОСОБА_1 просить скасувати рішення Обухівського районного суду Київської області від 23 листопада 2021 року та постанову Київського апеляційного суду від 06 жовтня 2022 року і направити справу на новий розгляд до суду апеляційної інстанції. 
 
Відповідно до статті 409 ЦПК України суд касаційної інстанції за результатами розгляду касаційної скарги має право: залишити судові рішення судів першої інстанції та апеляційної інстанції без змін, а скаргу без задоволення; скасувати судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій повністю або частково і передати справу повністю або частково на новий розгляд, зокрема за встановленою підсудністю або для продовження розгляду; скасувати судові рішення повністю або частково і ухвалити нове рішення у відповідній частині або змінити рішення, не передаючи справи на новий розгляд; скасувати постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково і залишити в силі рішення суду першої інстанції у відповідній частині; скасувати судові рішення суду першої та апеляційної інстанцій у відповідній частині і закрити провадження у справі чи залишити позов без розгляду у відповідній частині; у передбачених цим Кодексом випадках визнати нечинними судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій повністю або частково і закрити провадження у справі у відповідній частині; у передбачених цим Кодексом випадках скасувати свою постанову (повністю або частково) і прийняти одне з рішень, зазначених в пунктах 1-6 частини першої цієї статті.
 
Отже, заявнику необхідно уточнити прохальну частину касаційної скарги з урахуванням статті 409 ЦПК України, і відповідно до вимог частини четвертої статті 392 ЦПК України надіслати нову редакцію касаційної скарги, копії скарги та доданих до неї матеріалів відповідно до кількості учасників справи. 
 
Відповідно до частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу (залишення заяви без руху), про що суддею постановляється відповідна ухвала.
 
Отже, касаційну скаргу слід залишити без руху з наданням заявнику можливості усунути вищевказані недоліки.
 
Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України, 
 
УХВАЛИВ:
 
У задоволенні клопотання адвоката Базика Олексія Павловича як представника ОСОБА_1 про зменшення розміру судового збору відмовити.
 
Касаційну скаргу адвоката Базика Олексія Павловича як представника ОСОБА_1 на рішення Обухівського районного суду Київської області        від 23 листопада 2021 року та постанову Київського апеляційного суду                          від 06 жовтня 2022 року залишити без руху та надати для усунення зазначених вище недоліків строк десять днів з дня вручення цієї ухвали.
 
У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною і буде повернута заявнику.
 
Ухвала оскарженню не підлягає.
 
Суддя                                                                                                          А. Ю. Зайцев