УХВАЛА

31 жовтня 2022 року 
м. Київ

справа №215/3640/22
адміністративне провадження № П/990/145/22  

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:
судді-доповідача: Чиркіна С.М.,
суддів:                      Берназюка Я.О., Кравчука В.М., Мороз Л.Л., Рибачука А.І.,
перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Верховної ради України, Міністерства юстиції України, Міністерства фінансів України, Державної казначейської служби України про визнання протиправною бездіяльності та стягнення шкоди,
УСТАНОВИВ:
29.09.2022 ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області з позовом до   Верховної ради України, Міністерства юстиції України, Міністерства фінансів України, Державної казначейської служби України про визнання протиправною бездіяльності та стягнення шкоди.
Ухвалою Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 03.10.2022 передано зазначену позовну заяву на розгляд до Верховного Суду.
Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 25.10.2022 для розгляду цієї позовної заяви визначено склад колегії суддів   Касаційного адміністративного суду в складі Верховного Суду: Чиркіна С.М. (суддю-доповідача, головуючого суддю), Коваленко В.М., Кравчука В.М., Мороз Л.Л., Стародуба О.П.
Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 31.10.2022 визначено склад колегії суддів: головуючий суддя: Чиркін С.М., судді: Берназюк Я.О., Кравчук В.М., Мороз Л.Л., Рибачук А.І.
За приписами частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.
Частиною другою статті 171 КАС України передбачено, що суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.
Вирішуючи питання про можливість відкриття провадження в адміністративній справі за цим позовом, Верховний Суд ураховує таке.
За приписами частини першої статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист у спосіб, визначений у цій статті.
У пункті 3 частини першої статті 4 КАС України міститься визначення поняття «адміністративний суд», згідно з яким - це суд, до компетенції якого цим Кодексом віднесено розгляд і вирішення адміністративних справ.
За пунктом 5 частини першої статті 4 КАС України під адміністративним судочинством розуміється діяльність адміністративних судів щодо розгляду і вирішення адміністративних справ у порядку, встановленому цим Кодексом.
Главою 2 розділу І «Загальні положення» КАС України визначено правила віднесення справ до адміністративної юрисдикції, відповідно до яких КАС України розрізняє предметну, інстанційну та територіальну юрисдикції (підсудність).
Згідно з частиною третьою статті 27 КАС України, норми якої регулюють випадки виключної підсудності, підсудність окремих категорій адміністративних справ визначається цим Кодексом.
Відповідно до частини четвертої статті 22 КАС України Верховному Суду як суду першої інстанції підсудні справи щодо встановлення Центральною виборчою комісією результатів виборів або всеукраїнського референдуму, справи за позовом про дострокове припинення повноважень народного депутата України, а також справи щодо оскарження актів, дій чи бездіяльності Верховної Ради України, Президента України, Вищої ради правосуддя, Вищої кваліфікаційної комісії суддів України.
Зазначений перелік справ, які підсудні Верховному Суду як суду першої інстанції, є вичерпним.
Особливості провадження у справах щодо оскарження актів, дій чи бездіяльності Верховної Ради України, Президента України, Вищої ради правосуддя, Вищої кваліфікаційної комісії суддів України визначені у статті 266 КАС України.   Правила цієї статті поширюються на розгляд адміністративних справ щодо: 1) законності (крім конституційності) постанов Верховної Ради України, указів і розпоряджень Президента України; 2) законності дій чи бездіяльності Верховної Ради України, Президента України, Вищої ради правосуддя, Вищої кваліфікаційної комісії суддів України; 3) законності актів Вищої ради правосуддя, Вищої кваліфікаційної комісії суддів України; 4) законності рішень Вищої ради правосуддя, ухвалених за результатами розгляду скарг на рішення її Дисциплінарних палат.
Перелік адміністративних справ, які підсудні місцевим загальним судам як адміністративним судам, визначено частиною першою статті 20 КАС України. Решта адміністративних справ підсудні окружним адміністративним судам (частина друга статті 20 КАС України).
Згідно з інформацією зазначеною у позовній заяві, позивачем об`єднані позовні вимоги  до Верховної Ради України -  підсудні Верховному Суду як суду першої інстанції, із позовними вимогами до Міністерства юстиції України, Міністерства фінансів України,  які мають розглядатись в першій інстанції  Окружним адміністративним судом міста Києва.
За приписами пункту 6 частини четвертої статті 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо порушено правила об`єднання позовних вимог (крім випадків, в яких є підстави для застосування положень статті 172 цього Кодексу).
Відповідно до частини першої статті 172 КАС України в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги.
Водночас згідно з приписами частини п`ятої статті 172 КАС України не допускається об`єднання в одне провадження кількох вимог, щодо яких законом визначена виключна підсудність різним судам.
Отже, зміст наведених норм дає підстави для висновку щодо неможливості об`єднання в одне провадження позовних вимог, які належить розглядати за правилами різної підсудності.
Ураховуючи, що позивач об`єднав в одне провадження кілька вимог, що підсудні різним судам, Верховний Суд дійшов висновку про наявність правових підстав для повернення цієї позовної заяви позивачеві на підставі пункту 6 частини четвертої статті 169 КАС України.
Аналогічна правова позиція неодноразово висловлювалася Великою Палатою Верховного Суду, зокрема у постановах від 16.05.2019 в справі №9901/8/19, від 27.06.2019 в справі №9901/189/19, від 08.08.2019 в справі №9901/17/19, від 19.09.2019 в справі №9901/62/19 та від 02.10.2019 в справі №9901/382/19.
Згідно з частиною восьмою статті 169 КАС України повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом, а тому не є обмеженням доступу позивача до правосуддя та забезпечує практичну можливість реалізації його права на судовий захист.
Керуючись статтями 22, 169, 172, 243, 248, 256, 295 КАС України, Суд
УХВАЛИВ :
Позовну заяву ОСОБА_1 до Верховної ради України, Міністерства юстиції України, Міністерства фінансів України, Державної казначейської служби України про визнання протиправною бездіяльності та стягнення шкоди - повернути позивачеві з усіма доданими до неї документами.
Копію ухвали про повернення позовної заяви надіслати особі, яка подала позовну заяву.
Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.
Ухвала може бути оскаржена до Великої Палати Верховного Суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її постановлення та набирає законної сили після її перегляду в апеляційному порядку або після закінчення строку на апеляційне оскарження.

Суддя-доповідач:                                                                       С.М. Чиркін
Судді :                                                                                Я.О. Берназюк
          В.М. Кравчук
          Л.Л. Мороз
                                                                                          А.І. Рибачук