ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа №320/2314/21                                                            Суддя (судді) першої інстанції: Панченко Н.Д.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 серпня 2022 року                                                                      м. Київ
Шостий апеляційний адміністративний суд у складі:
головуючого – судді                                                                      Ключковича В.Ю.,
суддів                                                                                          Беспалова О.О.,
                                                                                                    Грибан І.О.,
розглянувши у письмовому провадженні апеляційну скаргу Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області на рішення Київського окружного адміністративного суду від 03 вересня 2021 року, прийнятого у письмовому провадженні за правилами спрощеного позовного провадження, у справі за адміністративним позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області до Комунального закладу Київської обласної ради «Великополовецька спеціальна школа І-ІІ ступенів» про застосування зоходів реагування, -

В С Т А Н О В И В :

Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області звернулася до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Комунального закладу Київської обласної ради «Великополовецька спеціальна школа І-ІІ ступенів», в якому просило суд: застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення роботи, а саме будівель: школи, гуртожитку, їдальні та котельні Комунального закладу Київської обласної ради “Великополовецька спеціальна школі І-ІІ ступенів” за адресою: Київська область, Сквирський район, с. Великополовецьке, вул. Центральна, 65, шляхом зобов`язання відповідача повністю зупинити експлуатацію вказаного об`єкта до повного усунення порушень зазначених в акті від 08.02.2021 №8.
Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 03.09.2021 у задоволенні адміністративного позову відмовлено.
Не погоджуючись із зазначеним рішенням суду, позивач подав апеляційну скаргу та вказує, що оскільки суд першої інстанції порушив норми матеріального та процесуального права, рішення Київського окружного адміністративного суду від 03.09.2021 у справі №320/2314/21 слід скасувати та ухвалити нове, яким задовольнити позовні вимоги.
Позивач вказує, що на момент винесення рішення судом першої інстанції, у відповідача відповідно до акта позапланової перевірки від 11.06.2021 №929 залишалося не усунуто 5 порушень, які створюють реальну загрозу життю та здоров`ю людей, які працюють, перебувають на об`єкті, а також особам, які будуть здійснювати гасіння виниклої пожежі.
Зокрема, відсутність автоматичної пожежної сигналізації та системи оповіщення призводить до пізнього виявлення пожежі та оповіщення людей, які перебувають у будівлі, в зв`язку з чим первинні засоби пожежогасіння будуть не ефективними, продукти горіння та чадний газ унеможливлять своєчасну та безпечну евакуацію людей з будівлі та призведуть до отруєння людей що перебуватимуть у ній, гасіння пожежі здійсниться лише після прибуття пожежних підрозділів з необхідними засобами гасіння.
Відсутність блискавкозахисту може призвести до швидкого займання та появи пожежі внаслідок якої виникають небезпечні фактори (продукти горіння, чадний газ та підвищених температур), та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Щодо порушення №5, позивач зазначає, що п. 1.4. Глави 1, розділу VI Правил Пожежної Безпеки України та ДБН 1.1.7-2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва» не передбачає виключень для відсутності другого евакуаційного виходу з другого поверху.
16.08.2022 до Шостого апеляційного адміністративного суду надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому відповідач заперечує доводи апеляційної скарги позивача у повному обсязі, та погоджується з рішенням суду першої інстанції та вважає, що рішення суду першої інстанції слід залишити без змін.
Позивач звертає увагу, що підставою позову та предметом розгляду у справі №320/2314/21 є акт №8 від 08.02.2021. Акт №929, як вбачається зі змісту апеляційної скарги, був долучений позивачем до матеріалів справи разом з клопотанням від 19.06.2021. Проте, в порушення приписів ч. 9 ст. 79, ч. 1 ст. 167 КАС України, копія клопотання про долучення нових доказів відповідачеві не надсилалась, а тому відповідач був позбавлений можливості своєчасно надати власні заперечення щодо такого документу, який тепер став підставою та предметом на який посилається апелянт як підставу поданої апеляційної скарги.
Позивач додатково зауважує, що і на аркуші 1 Акту №929 на який посилається апелянт саме у апеляційній скарзі, хоча і містяться дані про останній проведений захід перевірки 08.02.2021, проте вказано (+) що припис про усунення порушень не видавався.
Отже, підставою для позову у даній справі №320/2314/21 не був акт №929 від 11.06.2021, який зазначений апелянтом як підстава поданої скарги.
Відповідач вказує, що на момент винесення рішення Київським окружним адміністративним судом 03.09.2021, деякі з підстав на які посилається апелянт, вже було усунуто на доказ чого суду першої інстанції подавались відповідні докази, а також, на момент відкриття апеляційного провадження та отримання копії ухвали про відкриття апеляційного провадження, підстави, решта з наведених апелянтом недоліків, які не несли реальної загрози життю та здоров`ю людей, вже було усунуто відповідачем.
Керуючись частинами 1 та 2 ст. 308 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.
Переглядаючи справу за наявними у ній доказами, перевіряючи законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів зазначає про таке.
Матеріалами справи підтверджено, що уповноваженими особами Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області на виконання вимог Кодексу цивільного захисту України, Закону України “Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності”, Положення про Головне управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області, затверджене наказом ДСНС України від 04.02.2013 №3 (у редакції наказу ДСНС України від 12.11.2018 №661), на підставі доручення Прем`єр-Міністра України від 27.01.2021 №2768/1/1-21, окремого доручення ДСНС від 27.01.2021 №В-25 “Про позапланові перевірки” та Графіків проведення позапланових заходів державного нагляду (контролю) за додержанням (виконанням) вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки суб`єктів господарювання, у власності, володінні, користуванні яких перебувають готелі, пансіонати, хостели, будинки для людей похилого віку та осіб з інвалідністю, затверджених наказом Головного управління від 28.01.2021 №81 та наказу Головного управління ДСНС України у Київській області від 29.01.2021 №90 “Про проведення позапланових перевірок” було здійснено позапланову перевірку щодо дотримання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки Комунального закладу Київської обласної ради “Великополовецька спеціальна школа І-ІІ ступенів” за адресою: Київська область, Сквирський район, с. Великополовецьке, вул. Центральна, 65, про що зазначається в рапорті начальника Сквирского РС ГУ ДСНС України у Київській області полковника служби цивільного захисту Ігоря Шуляка від 09.02.2021.
За результатами вказаної перевірки складено акт від 08.02.2021 №8, за змістом якого перевіркою щодо додержання (виконання) вимог законодавства у сферах пожежної та техногенної безпеки, цивільного захисту було виявлено 22 порушення, а саме:
1) п. 1.6 Глави 1 Розділу IV ППБУ - з`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів в приміщеннях закладу не виконано за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів.
2) п. 22 Розділу ІІ  ППБУ п. 8.1 ДБН А.2.5-64:2012 - внутрішній протипожежний водопровід гуртожитку знаходиться у несправному стані.
3) пп. 9 п. 2.1 глави 1 Розділу V ППБУ - на фасаді навчального корпусу біля місця розташування пожежної водойми встановлено не нормативний покажчик пожежного водоймища тощо.
4) п. 2.31 глави 2 Розділу III ППБУ - сходові клітки, коридори, проходи та інші шляхи евакуації не забезпечені евакуаційним освітленням.
5) п. 2.27 глави 2 Розділу III ППБУ - двері евакуаційних виходів не виконані такими, що відкриваються з середини без ключа.
6) п. 1.3 глави 1 Розділу VI ППБУ - чергового не забезпечено засобами індивідуального захисту органів дихання для саморятування під час пожежі з розрахунку на максимальну кількість дітей та окремо для обслуговуючого персоналу.
7) п. 1.21 глави 1 Розділу IV ППБУ - захист будівель від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів виконано не в повному обсязі.
8) п. 2.37 глави 2 Розділу III ППБУ - двері сходових клітин гуртожитку не виконані самозакривними.
9) п. 2.3 глави 2 Розділу III ППБУ, п. 22 розділу ІІ ППБУ, п. 8.6 табл. 2 ДБН В.1.1-7:2016 - відсутні протипожежні люки II-го типу (EІ30) у прорізах перекриття для виходу на горище через сходові клітки.
10) п. 2.3 Розділу III ППБУ, п. 22 Розділу II ППБУ - двері електрощитових, пральні не виконано протипожежними 2-го типу.
11) п. 8 ч. 1 ст. 20 Кодексу цивільного захисту України - не здійснено навчання керівного складу, працівників з питань цивільного захисту, у тому числі правилам техногенної безпеки.
12) п. 2 ч.1 ст. 20 Кодексу цивільного захисту України - не забезпечено працівників закладу засобами колективного та індивідуального захисту.
13) п.1.10 глави 1 Розділу III ППБУ - не забезпечено освітлення входів та виходів до будівлі.
14) п. 2.9 глави 2 Розділу III ППБУ - не забезпечено визначення з позначенням на вхідних дверях до приміщень за вибухопожежною та пожежною небезпекою.
15) п.п. 9 п.2.2 глави 2 розділу V ППБУ - не проведено перевірку на працездатність пожежних кран-комплектів шляхом пуску води з реєстрацією результатів перевірки у спеціальному журналі обліку технічного обслуговування.
16) п. 2.22 глави 2 Розділу III ППБУ - на фасаді будівлі не встановлено адресний вказівник освітлювальний у темний час доби.
17) п. 2.19 глави 2 Розділу IV ППБУ - несправна вентиляційна система харчоблоку їдальні.
18) п. 1.2 глави 1 Розділу V ППБУ - приміщення навчального корпусу не обладнано автоматичною пожежною сигналізацією та системою оповіщення про пожежу та евакуюванням людей.
19) п. 1.4 глави 1 Розділу V ППБУ - сигнал від спрацювання пожежної сигналізації не виведено на пульт централізованого спостереження.
20) п. 1.4 глави 1 Розділу VI ППБУ - із другого поверху навчального не виконано другий евакуаційний вихід.
21) п.3.9 глави V Розділу II ППБУ - не визначено необхідний тип та кількість вогнегасників.
22) п.2.1.6 глави 2 Розділу III ППБУ - в приміщеннях спального корпусу встановлені грати.
В подальшому, за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки щодо Комунального закладу Київської обласної ради “Великополовецька спеціальна школа I-II ступенів” був складений Акт №929 від 11.06.2021, відповідно до якого встановлено наявність 5 порушень вимог профільного законодавства, а саме:
1) пункт 1.6 глави 1 розділу IV ППБУ - з`єднання відгалуження та окінцювання жил проводів в приміщеннях закладу не виконано за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів;
2) пункт 1.21 глави 1 розділу IV ППБУ - захист будівель від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів виконано не в повному обсязі;
3) пункт 1.2 глави 1 розділу V ППБУ - приміщення навчального корпусу не обладнано автоматичною пожежною сигналізацією та системою оповіщення про пожежу та евакуюванням людей;
4) пункт 1.4 глави 1 розділу  V ППБУ - сигнал від спрацювання пожежної сигналізації не виведено на пульт централізованого спостереження;
5) пункту 1.4 глави 1 розділу VI ППБУ - із другого поверху навчального корпусу не виконано другий евакуаційний вихід.
Позивач, вважаючи достатніми для застосування заходів реагування, виявлені порушення, звернувся до суду з даним позовом.
Суд першої інстанції, відмовляючи в задоволенні позовних вимог виходив з того, що під час розгляду даної адміністративної справи судом встановлено, що згідно відповідного акта, яким є належним доказом, що може піддержувати факт усунення виявлених порушень на об`єкті відповідача, останнім усунуто 17 із 22 виявлених порушень. В той же час, в частині інших 5 порушень відповідач зазначає, що окремі з них є усунутими, а інші, у зв`язку з відсутністю конкретизації цих порушень, не можуть бути усунені позивачем з об`єктивних причин, при цьому що сама їх наявність відповідачем заперечується.
Позивачем не виконано покладений на нього обов`язок, оскільки не надано суду будь-яких контраргументів на доводи відповідача, що висловлені ним під час розгляду даної адміністративної справи.
Суд першої інстанції прийшов до висновку, що викладені обставини та наявні докази по справі за своєю сукупністю свідчить про відсутність підстав для застосування крайнього заходу реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень об`єкта перевірки, виходячи з вимог принципу співмірності обраного заходу реагування тим порушенням, які виникли та тим, які залишилися не усунутими на час розгляду справи.
Переглядаючи справу за наявними у ній доказами, перевіряючи законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів зазначає про таке.
За змістом статті 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. Права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави.
Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначаються Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 №877-V (далі - Закон №877-V).
Так, згідно зі ст. 1, ч. 5 ст. 4, ч. 1 ст. 5, ч. 1 ст. 6, ч. 7 ст. 7 Закону №877-V державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, прийнятного рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.
Заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються шляхом проведення перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та інших дій.
Повне або часткове зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг допускається за постановою адміністративного суду, ухваленою за результатами розгляду позову органу державного нагляду (контролю) щодо застосування заходів реагування. Вжиття інших заходів реагування, передбачених законом, допускається за вмотивованим письмовим рішенням керівника органу державного нагляду (контролю) чи його заступника, а у випадках, передбачених законом, - із наступним підтвердженням обґрунтованості вжиття таких заходів адміністративним судом.
Абзацом 3 ч. 1 ст. 6 Закону №877-V встановлено, що підставами для здійснення позапланових заходів є перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення планових заходів органом державного нагляду (контролю).
Підставами для здійснення позапланових заходів є: подання суб`єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням; виявлення та підтвердження недостовірності даних, заявлених у документах обов`язкової звітності, поданих суб`єктом господарювання; перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення планових заходів органом державного нагляду (контролю); звернення фізичних та юридичних осіб про порушення суб`єктом господарювання вимог законодавства. Позаплановий захід у цьому разі здійснюється тільки за наявності згоди центрального органу виконавчої влади на його проведення; неподання у встановлений термін суб`єктом господарювання документів обов`язкової звітності без поважних причин, а також письмових пояснень про причини, які перешкоджали поданню таких документів; настання аварії, смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку або професійного захворювання, що було пов`язано з діяльністю суб`єкта господарювання.
На підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу, а у випадках, передбачених законом, також звертається у порядку та строки, встановлені законом, до адміністративного суду з позовом щодо підтвердження обґрунтованості вжиття до суб`єкта господарювання заходів реагування, передбачених відповідним розпорядчим документом.
Відповідно до статті 1 КЦЗ України він регулює відносини, пов`язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, та визначає повноваження органів державної влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, права та обов`язки громадян України, іноземців та осіб без громадянства, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності.
Статтею 64 КЦЗ України передбачено, що центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб.
Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.
До складу центрального органу виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, і його територіальних органів входять: органи державного нагляду у сфері пожежного нагляду; органи державного нагляду у сфері цивільного захисту і техногенної безпеки; підрозділи забезпечення та інші структурні підрозділи.
Згідно зі ст. 66 КЦЗ України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.
У силу п. 12 ч. 1 ст. 67 КЦЗ України до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Відповідно до ч. 2 ст. 68 КЦЗ України у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.
Відповідно до пунктів 1, 2 ч. 1 ст. 70 КЦЗ України підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення.
Частиною 2 ст. 70 КЦЗ України встановлено, що повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.
З аналізу викладених положень убачається, що орган, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, у разі виявлення факту недотримання вимог пожежної безпеки, на підставі акту, складеного за результатами здійснених заходів (перевірок тощо), має право звернутися до суду із позовом про застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення експлуатації будівель, споруд.
У той же час, наказом Міністерства внутрішніх справ України від 30.12.2014 №1417 затверджено Правила пожежної безпеки в Україні, які є обов`язковими для виконання суб`єктами господарювання, органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування (далі - підприємства), громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, які перебувають в Україні на законних підставах.
ППБ України встановлюють загальні вимоги з пожежної безпеки до будівель, споруд різного призначення та прилеглих до них територій, іншого нерухомого майна, обладнання, устаткування, що експлуатуються, будівельних майданчиків, а також під час проведення робіт з будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту, технічного переоснащення будівель та споруд.
Згідно пунктів 1, 2, 3 розділу ІІ ППБ України, діяльність із забезпечення пожежної безпеки є складовою виробничої та іншої діяльності посадових осіб і працівників підприємств та об`єктів.
Керівник підприємства повинен визначити обов`язки посадових осіб щодо забезпечення пожежної безпеки, призначити відповідальних за пожежну безпеку окремих будівель, споруд, приміщень, дільниць, технологічного та інженерного устаткування, а також за утримання й експлуатацію засобів протипожежного захисту.
Обов`язки щодо забезпечення пожежної безпеки, утримання та експлуатації засобів протипожежного захисту передбачаються у посадових інструкціях, обов`язках, положеннях про підрозділ.
На кожному об`єкті відповідним документом (наказом, інструкцією тощо) повинен бути встановлений протипожежний режим.
Колегія суддів звертає увагу, що законодавство не містить визначення поняття «порушення, яке створює загрозу життю та/або здоров`ю людей», а відтак, воно є оціночним.
У контексті спірних правовідносин загрозу життю та здоров`ю людей створюють такі порушення суб`єктом господарювання вимог законодавства, які можуть призвести до виникнення пожежі як неконтрольованого процесу знищування або пошкодження вогнем майна, під час якого виникають небезпечні чинники (п. 32 ч. 1 ст. 2 КЦЗ України).
Саме такі порушення вимагають вжиття заходів реагування адміністративним судом у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень.
Позиція відповідача обґрунтовується тим, що незважаючи на те, що відповідачем станом на день розгляду справи судом першої інстанції усунуто більшість виявлених порушень вимог законодавства у сфері пожежної безпеки, залишились не усунутими 5 порушень, що підтверджено за наслідком повторної перевірки.
Як вбачається з  матеріалів справи, порушення 1 відповідно до Акту №929 від 11.06.2021 (пункт 1.6 глави 1 розділу IV ППБУ) - з`єднання відгалуження та окінцювання жил проводів в приміщеннях закладу не виконано за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів.
Формулювання даного порушення відповідає порушенню №1, яке зазначено в Акті №8 від 08.02.2021.
Колегія суддів погоджується з судом першої інстанції, що позивачем не зазначено в яких саме приміщеннях мало місце дане порушення, що в свою чергу унеможливлює їх усунення.
Крім того, як підтверджено матеріалами справи, відповідачем було здійснено комплекс заходів на підтвердження чого суду апеляційної інстанції надано Договір №13 від 21.07.2021 та Акт виконаних робіт №1 від 21.07.2021, Договір №12 від 21.07.2021, на виконання яких було здійснено замір опору ізоляції в приміщенні Комунального закладу Київської обласної ради «Великополовецька спеціальна школа ІІ ст», перевірку опору ізоляції, наявності кіл між заземлювачами і елементами, що заземлюються, значення повного опору петлі “фаза-нуль”, код ЄЗС ДК 021:2015:71630000- 3 (послуги з технічного огляду та випробування (заміри опорного стуму ізоляції). А також, проведено технічне обслуговування та ремонт електророзподільного обладнання згідно ЄЗСДК 021:2015:45310000-3 (електромонтажні роботи).
Порушення 2 відповідно до Акту №929 від 11.06.2021 (пункт 1.21 глави 1 розділу IV ППБУ) - захист будівель від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів виконано не в повному обсязі.
Формулювання даного порушення відповідає порушенню №7, яке зазначено в Акті №8 від 08.02.2021.
Як вірно зауважив суд першої інстанції, у формулюванні даного порушення також не зазначено, які саме будівлі відповідача потребують обов`язкового обладнання блискавкозахистом у відповідності до встановлених вимог законодавства та на яких такий виконано не у повному обсязі, що фактично унеможливлює належне усунення цього порушення.
Як встановлено судом першої інстанції, на приміщеннях відповідача додатково знаходиться блискавковідвід та заземлення, що підтверджується: протоколами №1, №2 вимірювання опору розтікання струму на основних заземлювачах і заземлення магістралей і устаткування та блискавкозахисту від 15.09.2020; протоколом №2 перевірки наявності електричного кола між заземлювачами і заземленими елементами блискавкозахисту; протоколом №5 вимірювання опору розтікання на основних заземлювачах і заземлення магістралей і устаткування від 14-09-2018.
Також, відповідач до матеріалів апеляційного провадження надав докази здійснення комплексу заходів на забезпечення блискавкозахисту приміщень школи, а саме:  Договір №42/21 від 08.12.2021 та Акт виконаних робіт №1 від 08.12.2021, згідно яких проведено монтаж обладнання системи для захисту від блискавок та заземлюючого контуру в гуртожитку та спортзалу в КЗ КОР “Великополовецька спеціальна школа І-ІІ ст.” Код: ДК 021:2015:45310000-3 Електромонтажні роботи.
Відповідно до Акту №929 від 11.06.2021 порушення №3 (пункт 1.2 глави 1 розділу V ППБУ) - приміщення навчального корпусу не обладнано автоматичною пожежною сигналізацією та системою оповіщення про пожежу та евакуюванням людей.
Як встановлено судом першої інстанції, протипожежна сигналізація була встановлена відповідачем ліцензійованою компанією за Договором №44/1. 15-10-2015 і Договором №52 від 18-12-2015.
Також, до суду апеляційної інстанції відповідач надав докази усунення вказаного вище порушення, а саме: відповідачем було виконано додаткові роботи що засвідчується Договором №1 від 10.11.2021 та Актом виконаних робіт №1 від 03.12.2021, на виконання якого спеціалізованим ТОВ “Вітязь-КБ” надано послуги: ДК 021:2015: код 45340000-2 «Зведення огорож, монтаж поручнів і захисних засобів» (монтаж системи пожежної сигналізації, системи передачі тривожних сповіщень, оповіщення про пожежу та управління евакуацією людей в приміщенні Комунального закладу Київської обласної ради “Великополовецька спеціальна школа І-ІІ ступенів” код 45343000-3 “Встановлення протипожежного обладнання”.
Відповідно до Акту №929 від 11.06.2021 порушення №4 (пункт 1.4 глави 1 розділу  V ППБУ) - сигнал від спрацювання пожежної сигналізації не виведено на пульт централізованого спостереження.
Як встановлено судом першої інстанції, система СПС відповідачем встановлена, що підтверджується відміткою у приписі від 14.02.2020 та Договорами №44/1 15-10-2015, Договором №52 від 18.12.2015 та технічною документацією.
Крім того, на підтвердження усунення вказаного порушення відповідачем до суду апеляційної інстанції надано підтвердження здійснення додаткового комплексу заходів, відповідно до Договіру №1 від 25.07.2022 та Акт виконаних робіт №109, №108 від 27.07.2022, на виконання яких здійснено технічне обслуговування системи пожежної сигналізації (з оповіщенням) встановленої в приміщенні Комунального закладу Київської обласної ради “Великополовецька спеціальна школа І-ІІ ступенів”, зокрема, виконавцем-ТОВ “Витязь-КБ” прийнято зобов`язання приймати по телефону або письмово від Замовника (Відповідача) заявки на обслуговування сигналізації, здійснювати обслуговування сигналізації, встановленої на об`єкті згідно з експлуатаційною документацією, проводити планові перевірки працездатності установки, якісно та своєчасно в технічно можливий строк, ліквідовувати несправності сигналізації, проводити цілодобове спостереження за спрацюванням засобів пожежної сигналізації, які підключені до приймально - контрольного приладу, у випадку надходження на пульт централізованого спостереження сигналів про технічну несправність приймально - контрольного приладу повідомити про таку несправність та усунути її, у разі надходження на пункт централізованого спостереження сигналів “тривога” негайно передавати такі сигнали в пожежну охорону Державної служби України з надзвичайних ситуацій.
Відповідно до Акту №929 від 11.06.2021 порушення №5 (пункту 1.4 глави 1 розділу VI ППБУ) - із другого поверху навчального корпусу не виконано другий евакуаційний вихід.
Як встановлено судом першої інстанції, на другому поверсі навчального корпусу розміщено 3 класні кімнати, в яких одночасно перебувають не більше 32 осіб, що підтверджено Довідкою 22-03-2021.
Так, відповідно до відповідно до п. 7.2.4 ДБН 1.1.7-2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва» із будинку, з кожного поверху, протипожежного відсіку, приміщення, а також з частини поверху, відокремленої суцільними стінами (перегородками), слід передбачати не менше двох евакуаційних виходів по самостійних (окремих) шляхах евакуації, які ведуть назовні, крім випадків, обумовлених у НД.
Допускається передбачати один евакуаційний вихід із:
а) приміщення з одночасним перебуванням не більше ніж 50 людей, якщо відстань від найвіддаленішої точки підлоги до зазначеного виходу не перевищує 25 м;
б) приміщенім площею не більше ніж 300 м2, розташоване у цокольному, підвальному, підземному поверхах, якщо кількість людей, які постійно перебувають у ньому, не перевищує 5 осіб. При кількості людей від 6 до 15 слід передбачати додатковий вихід через люк з розмірами не менше ніж 0,6 м х 0,8 м з вертикальними металевими сходами (скобами) або через вікно з розмірами не менше ніж 0,75 м х 1,5 м та з пристосуванням для виходу по металевих сходах (скобах). Зазначені металеві сходи (скоби) повинні мати такі параметри: ширина - не менше ніж 0,45 м, відстань між східцями по вертикалі - не більше ніж 0,3 м, нижня сходинка на висоті не більше ніж 0,5 м від рівня підлоги або нижньої поверхні приямка, відстань від сходів до стіни, до якої вони кріпляться, - не менше ніж 0,3 м;
в) цокольного, підвального, підземного поверхів площею не більше ніж 300 м2 та призначених для одночасного перебування не більше ніж 5 людей. При кількості людей від 6 до 15 з поверху повинен передбачатися додатковий вихід відповідно до підпункту б) цього пункту.
До суду апеляційної інстанції відповідач надав витяг з технічного паспорту закладу, відомостями з якого підтверджується площа приміщення, а також відстань до евакуаційного виходу (сходів) складає 11.3 метри. Крім того, як було вказано вище, на другому поверсі навчального корпусу одночасно перебувають не більше 32 осіб.
Відтак, колегія суддів погоджується з відповідачем, що у даному випадку відсутне порушення п. 1.4 глави 1 розділу VI ППБУ.
За приписами ч. 2 ст. 70 КЦЗ України повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.
Верховний Суд у постанові від 16.06.2022 у справі №640/10140/20 прийшов до наступного правового висновку: «..50. Отже, в разі якщо правовідносини між суб`єктом господарювання та органом державного нагляду у сфері техногенної та пожежної безпеки, стали спірними та перейшли в площину судового спору, то акт перевірки органу державного нагляду у сфері техногенної та пожежної безпеки, що складений за результатами контрольного заходу, в тому числі повторного, є лише одним із доказів, оцінку якому дає виключно суд поряд з іншими доказами.
51. В протилежному випадку (якщо би виключно акт органу нагляду у сфері техногенної та пожежної безпеки свідчив про виконання чи невиконання відповідачем вимог правил, інструкцій, ДБН тощо) функція суду була би нівельована, оскільки останній не здійснював би судочинство, а фактично затверджував би акт органу нагляду у сфері техногенної та пожежної безпеки своїм рішенням.
52. Таким чином, суд оцінює як акт позивача, що складений за результатами контрольного заходу і в якому зафіксовано відсутність або наявність порушень правил та норм пожежної і техногенної безпеки, так й інші докази, надані відповідачем, які, в свою чергу, підтверджують відсутність або усунення виявлених порушень - акти виконаних робіт на встановлення певного обладнання, на приведення споруд, обладнання до чинних вимог, правил, інструкцій тощо; первинні документи, що свідчать про купівлю необхідного обладнання; різного роду договори про надання певних послуг, наявність яких є обов`язковою, тощо.
53. В контексті спірних правовідносин, що склались у цій справі, слід зазначити, що саме суд вирішує питання чи усунув відповідач виявлені порушення чи ні, а отже чи є підстави для задоволення позову чи такі відсутні.
54. За таких обставин, доводи позивача та судів попередніх інстанцій про те, що належним доказом усунення порушення є лише акт перевірки, який би зафіксував відсутність порушень правил та норм пожежної і техногенної безпеки, є помилковим, оскільки такий доказ є одним із доказів, який може підтверджувати обставину усунення підприємством виявлених порушень…»
Колегія суддів у даній справі, оцінивши докази надані відповідачем до суду першої інстанції, приходить до висновку про відсутність підстав для застосування крайнього заходу реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень об`єкта перевірки, виходячи з вимог принципу співмірності обраного заходу реагування тим порушенням, які виникли та тим, які залишилися не усунутими на час розгляду справи, а отже суд першої інстанції прийшов до вірного висновку відсутність підстав для задоволення позовних вимог.
Згідно ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.
У відповідності до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
За таких обставин, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що рішення суду першої інстанції винесене з дотриманням норм матеріального та процесуального права, судом повно з`ясовано обставини справи, а доводи апеляційної скарги не спростовують правильність висновків суду першої інстанції, у зв`язку з чим підстав для скасування рішення суду першої інстанції не вбачається.
Керуючись ст.ст. 242-245, 308, 311, 315, 316, 321-322, 325, 328-329 КАС України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області залишити без задоволення.
Рішення Київського окружного адміністративного суду від 03 вересня 2021 року залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя                                                                      В.Ю. Ключкович

Судді                                                                                          О.О. Беспалов

                                                                                                    І.О. Грибан